# Úradný vestník L 114/2012

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2012.114.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 114 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5526. apríla 2012 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2012.114.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 114

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5526. apríla 2012

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 359/2012 z 25. apríla 2012, ktorým sa schvaľuje účinná látka metám v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a ktorým sa mení a dopĺňa príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 360/2012 z 25. apríla 2012 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis v prospech podnikov poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu (
  1
  ) | 8 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 361/2012 z 25. apríla 2012, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 14 |
| | | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 362/2012 z 25. apríla 2012, ktorým sa stanovuje koeficient pridelenia, ktorý sa má uplatniť na žiadosti o vývozné povolenia pre niektoré mliečne výrobky, ktoré sa majú vyviezť do Dominikánskej republiky v rámci kvóty uvedenej v nariadení (ES) č. 1187/2009 | 16 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2012/214/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Rady z 24. apríla 2012, ktorým sa vymenúva nemecký náhradník Výboru regiónov | 17 |
| | | 2012/215/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Rady z 24. apríla 2012, ktorým sa vymenúva luxemburský člen Výboru regiónov | 18 |
| | | 2012/216/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Rady z 24. apríla 2012, ktorým sa vymenúva jeden fínsky člen a jeden fínsky náhradník Výboru regiónov | 19 |
| | | 2012/217/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Rady z 24. apríla 2012, ktorým sa vymenúva sedem francúzskych členov a jedenásť francúzskych náhradníkov Výboru regiónov | 20 |
| | | 2012/218/EÚ |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 24. apríla 2012, ktorým sa vyníma výroba a veľkoobchodný predaj elektrickej energie vyrábanej z konvenčných zdrojov v Nemecku z uplatňovania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb
  [oznámené pod číslom C(2012) 2426]

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2012/219/EÚ |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 24. apríla 2012, ktorým sa Srbsko uznáva za krajinu bez výskytu Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman a Kotthoff) Davis et al.
  [oznámené pod číslom C(2012) 2524] | 28 |
| | | AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI |
| | | 2012/220/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Spoločného výboru EÚ – EZVO pre spoločný tranzitný režim č. 1/2012 z 19. januára 2012 o vyzvaní Chorvátska na pristúpenie k Dohovoru z 20. mája 1987 o spoločnom tranzitnom režime | 29 |
| | | 2012/221/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Spoločného výboru EÚ – EZVO o zjednodušení formalít pri obchodovaní s tovarom č. 1/2012 z 19. januára 2012 o vyzvaní Chorvátska na pristúpenie k Dohovoru z 20. mája 1987 o zjednodušení formalít pri obchodovaní s tovarom | 31 |
| | | 2012/222/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Spoločného výboru EÚ – EZVO pre spoločný tranzitný režim č. 2/2012 z 19. januára 2012 o vyzvaní Turecka na pristúpenie k Dohovoru z 20. mája 1987 o spoločnom tranzitnom režime | 33 |
| | | 2012/223/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Spoločného výboru EÚ – EZVO pre zjednodušenie formalít pri obchodovaní s tovarom č. 2/2012 z 19. januára 2012 o vyzvaní Turecka na pristúpenie k Dohovoru z 20. mája 1987 o zjednodušení formalít pri obchodovaní s tovarom | 35 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 359/2012 z 25. apríla 2012, ktorým sa schvaľuje účinná látka metám v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a ktorým sa mení a dopĺňa príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 (
  1
  )

1

1

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 360/2012 z 25. apríla 2012 o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis v prospech podnikov poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu (
  1
  )

de minimis

1

8

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 361/2012 z 25. apríla 2012, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

14

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 362/2012 z 25. apríla 2012, ktorým sa stanovuje koeficient pridelenia, ktorý sa má uplatniť na žiadosti o vývozné povolenia pre niektoré mliečne výrobky, ktoré sa majú vyviezť do Dominikánskej republiky v rámci kvóty uvedenej v nariadení (ES) č. 1187/2009

16

ROZHODNUTIA

2012/214/EÚ

*

Rozhodnutie Rady z 24. apríla 2012, ktorým sa vymenúva nemecký náhradník Výboru regiónov

17

2012/215/EÚ

*

Rozhodnutie Rady z 24. apríla 2012, ktorým sa vymenúva luxemburský člen Výboru regiónov

18

2012/216/EÚ

*

Rozhodnutie Rady z 24. apríla 2012, ktorým sa vymenúva jeden fínsky člen a jeden fínsky náhradník Výboru regiónov

19

2012/217/EÚ

*

Rozhodnutie Rady z 24. apríla 2012, ktorým sa vymenúva sedem francúzskych členov a jedenásť francúzskych náhradníkov Výboru regiónov

20

2012/218/EÚ

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 24. apríla 2012, ktorým sa vyníma výroba a veľkoobchodný predaj elektrickej energie vyrábanej z konvenčných zdrojov v Nemecku z uplatňovania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb
  [oznámené pod číslom C(2012) 2426]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2012) 2426]

1

21

2012/219/EÚ

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie z 24. apríla 2012, ktorým sa Srbsko uznáva za krajinu bez výskytu Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman a Kotthoff) Davis et al.
  [oznámené pod číslom C(2012) 2524]

Clavibacter michiganensis

sepedonicus

et al

[oznámené pod číslom C(2012) 2524]

28

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI

2012/220/EÚ

*

Rozhodnutie Spoločného výboru EÚ – EZVO pre spoločný tranzitný režim č. 1/2012 z 19. januára 2012 o vyzvaní Chorvátska na pristúpenie k Dohovoru z 20. mája 1987 o spoločnom tranzitnom režime

29

2012/221/EÚ

*

Rozhodnutie Spoločného výboru EÚ – EZVO o zjednodušení formalít pri obchodovaní s tovarom č. 1/2012 z 19. januára 2012 o vyzvaní Chorvátska na pristúpenie k Dohovoru z 20. mája 1987 o zjednodušení formalít pri obchodovaní s tovarom

31

2012/222/EÚ

*

Rozhodnutie Spoločného výboru EÚ – EZVO pre spoločný tranzitný režim č. 2/2012 z 19. januára 2012 o vyzvaní Turecka na pristúpenie k Dohovoru z 20. mája 1987 o spoločnom tranzitnom režime

33

2012/223/EÚ

*

Rozhodnutie Spoločného výboru EÚ – EZVO pre zjednodušenie formalít pri obchodovaní s tovarom č. 2/2012 z 19. januára 2012 o vyzvaní Turecka na pristúpenie k Dohovoru z 20. mája 1987 o zjednodušení formalít pri obchodovaní s tovarom

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 26.4.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 114/1

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 359/2012

z 25. apríla 2012,

ktorým sa schvaľuje účinná látka metám v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a ktorým sa mení a dopĺňa príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a najmä na jeho článok 13 ods. 2 a článok 78 ods. 2,

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 80 ods. 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 1107/2009 sa má smernica Rady 91/414/EHS (2) uplatňovať na postupy a podmienky schvaľovania účinných látok, v prípade ktorých sa stanovilo, že žiadosť je úplná v súlade s článkom 16 nariadenia Komisie (ES) č. 33/2008 zo 17. januára 2008, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá na uplatňovanie smernice Rady 91/414/EHS, pokiaľ ide o riadne a skrátené konanie pre hodnotenie účinných látok, ktoré boli súčasťou pracovného programu uvedeného v článku 8 ods. 2 uvedenej smernice, ale neboli zaradené do prílohy I k uvedenej smernici (3). Metám je účinná látka, v prípade ktorej sa v súlade s uvedeným nariadením stanovilo, že žiadosť je úplná. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 80 ods. 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 1107/2009 sa má smernica Rady 91/414/EHS (2) uplatňovať na postupy a podmienky schvaľovania účinných látok, v prípade ktorých sa stanovilo, že žiadosť je úplná v súlade s článkom 16 nariadenia Komisie (ES) č. 33/2008 zo 17. januára 2008, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá na uplatňovanie smernice Rady 91/414/EHS, pokiaľ ide o riadne a skrátené konanie pre hodnotenie účinných látok, ktoré boli súčasťou pracovného programu uvedeného v článku 8 ods. 2 uvedenej smernice, ale neboli zaradené do prílohy I k uvedenej smernici (3). Metám je účinná látka, v prípade ktorej sa v súlade s uvedeným nariadením stanovilo, že žiadosť je úplná.

| (2) | V nariadeniach Komisie (ES) č. 451/2000 (4) a (ES) č. 1490/2002 (5) sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania druhej a tretej etapy pracovného programu uvedeného v článku 8 ods. 2 smernice 91/414/EHS a stanovujú sa zoznamy účinných látok, ktoré sa majú posúdiť s cieľom ich možného zaradenia do prílohy I k smernici 91/414/EHS. Tieto zoznamy zahŕňali metám. Rozhodnutím Rady 2009/562/ES z 13. júla 2009 o nezaradení metámu do prílohy I k smernici 91/414/EHS a odobratí povolení pre prípravky na ochranu rastlín obsahujúce túto látku (6) sa rozhodlo, že metám sa nezaradí do prílohy I k smernici 91/414/EHS. |
| --- | --- |

(2)

V nariadeniach Komisie (ES) č. 451/2000 (4) a (ES) č. 1490/2002 (5) sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania druhej a tretej etapy pracovného programu uvedeného v článku 8 ods. 2 smernice 91/414/EHS a stanovujú sa zoznamy účinných látok, ktoré sa majú posúdiť s cieľom ich možného zaradenia do prílohy I k smernici 91/414/EHS. Tieto zoznamy zahŕňali metám. Rozhodnutím Rady 2009/562/ES z 13. júla 2009 o nezaradení metámu do prílohy I k smernici 91/414/EHS a odobratí povolení pre prípravky na ochranu rastlín obsahujúce túto látku (6) sa rozhodlo, že metám sa nezaradí do prílohy I k smernici 91/414/EHS.

| (3) | Podľa článku 6 ods. 2 smernice 91/414/EHS pôvodný oznamovateľ (ďalej len „žiadateľ“) predložil novú žiadosť o uplatnenie skráteného konania, ako sa stanovuje v článkoch 14 až 19 nariadenia (ES) č. 33/2008. |
| --- | --- |

(3)

Podľa článku 6 ods. 2 smernice 91/414/EHS pôvodný oznamovateľ (ďalej len „žiadateľ“) predložil novú žiadosť o uplatnenie skráteného konania, ako sa stanovuje v článkoch 14 až 19 nariadenia (ES) č. 33/2008.

| (4) | Žiadosť bola predložená Belgicku, ktoré bolo nariadením (ES) č. 1490/2002 určené za spravodajský členský štát. Lehota na skrátené konanie bola dodržaná. Špecifikácia účinnej látky a odporúčané spôsoby použitia sa zhodujú s tými, ktoré boli predmetom rozhodnutia 2009/562/ES. Uvedená žiadosť tiež spĺňa ostatné vecné a procesné požiadavky uvedené v článku 15 nariadenia (ES) č. 33/2008. |
| --- | --- |

(4)

Žiadosť bola predložená Belgicku, ktoré bolo nariadením (ES) č. 1490/2002 určené za spravodajský členský štát. Lehota na skrátené konanie bola dodržaná. Špecifikácia účinnej látky a odporúčané spôsoby použitia sa zhodujú s tými, ktoré boli predmetom rozhodnutia 2009/562/ES. Uvedená žiadosť tiež spĺňa ostatné vecné a procesné požiadavky uvedené v článku 15 nariadenia (ES) č. 33/2008.

| (5) | Belgicko vyhodnotilo dodatočné údaje, ktoré predložil žiadateľ a pripravilo doplňujúcu správu. 31. augusta 2010 so správou oboznámilo Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) a Komisiu. |
| --- | --- |

(5)

Belgicko vyhodnotilo dodatočné údaje, ktoré predložil žiadateľ a pripravilo doplňujúcu správu. 31. augusta 2010 so správou oboznámilo Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „úrad“) a Komisiu.

| (6) | Úrad postúpil doplňujúcu správu na pripomienkovanie ostatným členským štátom a žiadateľovi a prijaté pripomienky zaslal Komisii. V súlade s článkom 20 ods. 1 nariadenia (ES) č. 33/2008 a na žiadosť Komisie úrad 8. augusta 2011 predložil Komisii svoj záver v súvislosti s metámom (7). Členské štáty a Komisia preskúmali návrh hodnotiacej správy, doplňujúcu správu a záver úradu v rámci Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat a 9. marca 2012 ju finalizovali vo forme revíznej správy Komisie týkajúcej sa metámu. |
| --- | --- |

(6)

Úrad postúpil doplňujúcu správu na pripomienkovanie ostatným členským štátom a žiadateľovi a prijaté pripomienky zaslal Komisii. V súlade s článkom 20 ods. 1 nariadenia (ES) č. 33/2008 a na žiadosť Komisie úrad 8. augusta 2011 predložil Komisii svoj záver v súvislosti s metámom (7). Členské štáty a Komisia preskúmali návrh hodnotiacej správy, doplňujúcu správu a záver úradu v rámci Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat a 9. marca 2012 ju finalizovali vo forme revíznej správy Komisie týkajúcej sa metámu.

| (7) | Spravodajský členský štát v doplňujúcej správe a úrad v nových záveroch sa zamerali na obavy, ktoré viedli k nezaradeniu uvedenej látky. Uvedené obavy sa týkali najmä skutočnosti, že nie je možné dokázať prijateľnosť expozície spotrebiteľov účinkom uvedenej látky, a nedostatku údajov týkajúcich sa správania nečistoty N,N-dimetyltiomočovina (DMTU) vzhľadom na životné prostredie. |
| --- | --- |

(7)

Spravodajský členský štát v doplňujúcej správe a úrad v nových záveroch sa zamerali na obavy, ktoré viedli k nezaradeniu uvedenej látky. Uvedené obavy sa týkali najmä skutočnosti, že nie je možné dokázať prijateľnosť expozície spotrebiteľov účinkom uvedenej látky, a nedostatku údajov týkajúcich sa správania nečistoty N,N-dimetyltiomočovina (DMTU) vzhľadom na životné prostredie.

| (8) | Na základe nových informácií predložených žiadateľom sa expozícia spotrebiteľov účinkom uvedenej látky pokladá za prijateľnú a správanie DMTU vzhľadom na životné prostredie nebude mať neprijateľné vplyvy. |
| --- | --- |

(8)

Na základe nových informácií predložených žiadateľom sa expozícia spotrebiteľov účinkom uvedenej látky pokladá za prijateľnú a správanie DMTU vzhľadom na životné prostredie nebude mať neprijateľné vplyvy.

| (9) | Vďaka dodatočným informáciám, ktoré poskytol žiadateľ, je preto možné vylúčiť špecifické obavy, ktoré viedli k nezaradeniu uvedenej látky. |
| --- | --- |

(9)

Vďaka dodatočným informáciám, ktoré poskytol žiadateľ, je preto možné vylúčiť špecifické obavy, ktoré viedli k nezaradeniu uvedenej látky.

| (10) | Z rôznych hodnotení vyplynulo, že od prípravkov na ochranu rastlín s obsahom metámu možno očakávať, že vo všeobecnosti spĺňajú požiadavky stanovené v článku 5 ods. 1 písm. a) a b) smernice 91/414/EHS, najmä vzhľadom na spôsoby použitia, ktoré boli preskúmané a podrobne opísané v revíznej správe Komisie. Preto je vhodné, aby bol metám v súlade s nariadením (ES) č. 1107/2009 schválený. |
| --- | --- |

(10)

Z rôznych hodnotení vyplynulo, že od prípravkov na ochranu rastlín s obsahom metámu možno očakávať, že vo všeobecnosti spĺňajú požiadavky stanovené v článku 5 ods. 1 písm. a) a b) smernice 91/414/EHS, najmä vzhľadom na spôsoby použitia, ktoré boli preskúmané a podrobne opísané v revíznej správe Komisie. Preto je vhodné, aby bol metám v súlade s nariadením (ES) č. 1107/2009 schválený.

| (11) | V súlade s článkom 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1107/2009 v spojení s jeho článkom 6 a vzhľadom na najnovšie vedecké a technické poznatky je však nevyhnutné zahrnúť určité podmienky a obmedzenia. |
| --- | --- |

(11)

V súlade s článkom 13 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1107/2009 v spojení s jeho článkom 6 a vzhľadom na najnovšie vedecké a technické poznatky je však nevyhnutné zahrnúť určité podmienky a obmedzenia.

| (12) | Bez toho, aby bol dotknutý záver, že metám by sa mal schváliť, je obzvlášť vhodné vyžadovať ďalšie potvrdzujúce informácie. |
| --- | --- |

(12)

Bez toho, aby bol dotknutý záver, že metám by sa mal schváliť, je obzvlášť vhodné vyžadovať ďalšie potvrdzujúce informácie.

| (13) | Schváleniu by malo predchádzať primerané obdobie, počas ktorého by sa členským štátom a zúčastneným stranám umožnilo pripraviť sa na splnenie nových požiadaviek vyplývajúcich zo schválenia. |
| --- | --- |

(13)

Schváleniu by malo predchádzať primerané obdobie, počas ktorého by sa členským štátom a zúčastneným stranám umožnilo pripraviť sa na splnenie nových požiadaviek vyplývajúcich zo schválenia.

| (14) | Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti vymedzené v nariadení (ES) č. 1107/2009 ako dôsledok schválenia, so zreteľom na osobitnú situáciu, ku ktorej došlo v dôsledku prechodu od smernice 91/414/EHS k nariadeniu (ES) č. 1107/2009, by sa však mali uplatňovať nasledujúce ustanovenia. Členským štátom by sa po schválení malo poskytnúť obdobie na to, aby preskúmali schválenia prípravkov na ochranu rastlín s obsahom metámu, ktoré sa zachovali v prípade určitých spôsobov použitia v súlade s článkom 3 rozhodnutia 2009/562/ES. Uvedené ustanovenie by sa malo zohľadniť pri výpočte dĺžky uvedeného obdobia. Členské štáty by podľa potreby mali zmeniť, nahradiť alebo odobrať existujúce povolenia. |
| --- | --- |

(14)

Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti vymedzené v nariadení (ES) č. 1107/2009 ako dôsledok schválenia, so zreteľom na osobitnú situáciu, ku ktorej došlo v dôsledku prechodu od smernice 91/414/EHS k nariadeniu (ES) č. 1107/2009, by sa však mali uplatňovať nasledujúce ustanovenia. Členským štátom by sa po schválení malo poskytnúť obdobie na to, aby preskúmali schválenia prípravkov na ochranu rastlín s obsahom metámu, ktoré sa zachovali v prípade určitých spôsobov použitia v súlade s článkom 3 rozhodnutia 2009/562/ES. Uvedené ustanovenie by sa malo zohľadniť pri výpočte dĺžky uvedeného obdobia. Členské štáty by podľa potreby mali zmeniť, nahradiť alebo odobrať existujúce povolenia.

| (15) | Pokiaľ ide o prípravky na ochranu rastlín s obsahom metámu, v prípade ktorých členské štáty udeľujú akékoľvek obdobie odkladu v súlade s článkom 46 nariadenia (ES) č. 1107/2009, by sa na účely výpočtu uvedeného obdobia mal vziať do úvahy článok 4 rozhodnutia 2009/562/ES. Takéto obdobie odkladu by teda malo uplynúť najneskôr do 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o prípravky na ochranu rastlín s obsahom metámu, v prípade ktorých členské štáty udeľujú akékoľvek obdobie odkladu v súlade s článkom 46 nariadenia (ES) č. 1107/2009, by sa na účely výpočtu uvedeného obdobia mal vziať do úvahy článok 4 rozhodnutia 2009/562/ES. Takéto obdobie odkladu by teda malo uplynúť najneskôr do 31. decembra 2014.

| (16) | Zo skúseností so zaradeniami účinných látok hodnotených v rámci nariadenia Komisie (EHS) č. 3600/92 z 11. decembra 1992, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá na realizáciu prvého stupňa pracovného programu, na ktorý sa vzťahuje článok 8 ods. 2 smernice Rady 91/414/EHS o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh, do prílohy I k smernici 91/414/EHS (8) vyplýva, že pri výklade povinností držiteľov existujúcich povolení môžu vzniknúť ťažkosti, pokiaľ ide o prístup k údajom. S cieľom predísť ďalším ťažkostiam sa preto zdá, že je potrebné objasniť povinnosti členských štátov, najmä povinnosť overiť, či držiteľ povolenia preukáže prístup k dokumentácii spĺňajúcej požiadavky prílohy II k uvedenej smernici. Týmto objasnením sa však nestanovujú žiadne nové povinnosti pre členské štáty ani pre držiteľov povolení v porovnaní so smernicami, ktoré sa doteraz prijali a ktorými sa mení a dopĺňa príloha I k danej smernici alebo k nariadeniam, ktorými sa schvaľujú účinné látky. |
| --- | --- |

(16)

Zo skúseností so zaradeniami účinných látok hodnotených v rámci nariadenia Komisie (EHS) č. 3600/92 z 11. decembra 1992, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá na realizáciu prvého stupňa pracovného programu, na ktorý sa vzťahuje článok 8 ods. 2 smernice Rady 91/414/EHS o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh, do prílohy I k smernici 91/414/EHS (8) vyplýva, že pri výklade povinností držiteľov existujúcich povolení môžu vzniknúť ťažkosti, pokiaľ ide o prístup k údajom. S cieľom predísť ďalším ťažkostiam sa preto zdá, že je potrebné objasniť povinnosti členských štátov, najmä povinnosť overiť, či držiteľ povolenia preukáže prístup k dokumentácii spĺňajúcej požiadavky prílohy II k uvedenej smernici. Týmto objasnením sa však nestanovujú žiadne nové povinnosti pre členské štáty ani pre držiteľov povolení v porovnaní so smernicami, ktoré sa doteraz prijali a ktorými sa mení a dopĺňa príloha I k danej smernici alebo k nariadeniam, ktorými sa schvaľujú účinné látky.

| (17) | V súlade s článkom 13 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1107/2009 by sa príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 z 25. mája 2011, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokiaľ ide o zoznam schválených účinných látok (9), mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(17)

V súlade s článkom 13 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1107/2009 by sa príloha k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 540/2011 z 25. mája 2011, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokiaľ ide o zoznam schválených účinných látok (9), mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (18) | V záujme jasnosti by sa rozhodnutie 2009/562/ES malo zrušiť. |
| --- | --- |

(18)

V záujme jasnosti by sa rozhodnutie 2009/562/ES malo zrušiť.

| (19) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(19)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Schválenie účinnej látky

Účinná látka metám, vymedzená v prílohe I, sa schvaľuje za podmienok stanovených v uvedenej prílohe.

Článok 2

Prehodnotenie prípravkov na ochranu rastlín

1.   Členské štáty v prípade potreby do 31. decembra 2014 zmenia a doplnia alebo odoberú platné povolenia pre prípravky na ochranu rastlín s obsahom metámu ako účinnej látky v súlade s nariadením (ES) 1107/2009.

Do uvedeného dátumu overia najmä to, či sú podmienky stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu splnené, s výnimkou tých, ktoré sú stanovené v časti B v stĺpci týkajúcom sa osobitných ustanovení v uvedenej prílohe, a či držiteľ povolenia má dokumentáciu spĺňajúcu požiadavky prílohy II k smernici 91/414/EHS alebo má k nej prístup v súlade s podmienkami článku 13 ods. 1 až 4 uvedenej smernice a článku 62 nariadenia (ES) č. 1107/2009.

2.   Odchylne od odseku 1 členské štáty prehodnotia každý povolený prípravok na ochranu rastlín s obsahom metámu ako jedinej účinnej látky alebo jednej z viacerých účinných látok, z ktorých všetky boli uvedené v prílohe k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 do 30. júna 2012, v súlade s jednotnými zásadami stanovenými v článku 29 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1107/2009, na základe dokumentácie spĺňajúcej požiadavky prílohy III k smernici 91/414/EHS, pričom zohľadnia časť B stĺpca týkajúceho sa osobitných ustanovení prílohy I k tomuto nariadeniu. Na základe uvedeného hodnotenia určia, či prípravok spĺňa podmienky stanovené v článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1107/2009.

Po tomto určení členské štáty:

| a) | v prípade prípravku s obsahom metámu ako jedinej účinnej látky v prípade potreby zmenia alebo odoberú povolenie do 30. júna 2016; |
| --- | --- |

a)

v prípade prípravku s obsahom metámu ako jedinej účinnej látky v prípade potreby zmenia alebo odoberú povolenie do 30. júna 2016;

| b) | v prípade prípravku s obsahom metámu ako jednej z viacerých účinných látok v prípade potreby zmenia a doplnia alebo odoberú povolenie do 30. júna 2016 alebo do dátumu určeného na takúto zmenu a doplnenie alebo odobratie v príslušnom akte alebo aktoch, ktorými sa príslušná látka alebo látky dopĺňajú do prílohy I k smernici 91/414/EHS alebo ktorými sa príslušná látka alebo látky schvaľujú podľa toho, ktorý z týchto dátumov nastane neskôr. |
| --- | --- |

b)

v prípade prípravku s obsahom metámu ako jednej z viacerých účinných látok v prípade potreby zmenia a doplnia alebo odoberú povolenie do 30. júna 2016 alebo do dátumu určeného na takúto zmenu a doplnenie alebo odobratie v príslušnom akte alebo aktoch, ktorými sa príslušná látka alebo látky dopĺňajú do prílohy I k smernici 91/414/EHS alebo ktorými sa príslušná látka alebo látky schvaľujú podľa toho, ktorý z týchto dátumov nastane neskôr.

Článok 3

Doba odkladu

Členské štáty odoberú alebo zmenia a doplnia existujúce schválenie v súlade s článkom 2 ods. 1, akékoľvek obdobie odkladu udelené členskými štátmi v súlade s článkom 46 nariadenia (ES) č. 1107/2009 bude čo najkratšie a uplynie najneskôr do 31. decembra 2014.

Článok 4

Zmeny a doplnenia vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 540/2011

Príloha k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 sa mení a dopĺňa v súlade s prílohou II k tomuto nariadeniu.

Článok 5

Zrušenie

Rozhodnutie 2009/562/ES sa zrušuje.

Článok 6

Nadobudnutie účinnosti a dátum uplatňovania

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. júla 2012.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. apríla 2012

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 15, 18.1.2008, s. 5.

3

(4)  Ú. v. ES L 55, 29.2.2000, s. 25.

4

(5)  Ú. v. ES L 224, 21.8.2002, s. 23.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 196, 28.7.2009, s. 22.

6

(7)  Európsky úrad pre bezpečnosť potravín; Záver z partnerského preskúmania účinnej látky metám z hľadiska posúdenia rizika pesticídov. EFSA Journal 2011;9(9):2334.[97 s] doi:10.2903/j.efsa.2011.2334. K dispozícii online: www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

7

EFSA Journal

www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

(8)  Ú. v. ES L 366, 15.12.1992, s. 10.

8

(9)  Ú. v. EÚ L 153, 11.6.2011, s. 1.

9

---

PRÍLOHA I

| Všeobecný názov, identifikačné čísla | IUPAC názov | Čistota (1) | Dátum schválenia | Schválenie platí do | Osobitné ustanovenia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| metám
  CAS č. 144-54-7
  CIPAC č. 20 | Kyselina metylditiokarbámová | ≥ 965 g/kg
  Vyjadrené ako metylditiokarbamát sodný v sušine
  ≥ 990 g/kg
  Vyjadrené ako metylditiokarbamát draselný v sušine
  Relevantné nečistoty: | metylizotiokyanát (MITC)






  — | max. 12 g/kg na sušinu (metylditiokarbamát sodný); |

Všeobecný názov, identifikačné čísla

IUPAC názov

Čistota (1)

Dátum schválenia

Schválenie platí do

Osobitné ustanovenia

metám

CAS č. 144-54-7

CIPAC č. 20

Kyselina metylditiokarbámová

≥ 965 g/kg

Vyjadrené ako metylditiokarbamát sodný v sušine

≥ 990 g/kg

Vyjadrené ako metylditiokarbamát draselný v sušine

Relevantné nečistoty:

metylizotiokyanát (MITC)

—

max. 12 g/kg na sušinu (metylditiokarbamát sodný);

| — | max. 0,42 g/kg na sušinu (metylditiokarbamát draselný); |
| --- | --- |

—

max. 0,42 g/kg na sušinu (metylditiokarbamát draselný);

| | N,N-dimetyltiomočovina (DMTU)






  — | max. 23 g/kg na sušinu (metylditiokarbamát sodný) |
| --- | --- | --- |

N,N-dimetyltiomočovina (DMTU)

—

max. 23 g/kg na sušinu (metylditiokarbamát sodný)

| — | max. 6 g/kg na sušinu (metylditiokarbamát draselný) |
| --- | --- |

—

max. 6 g/kg na sušinu (metylditiokarbamát draselný)

1. júl 2012

30. jún 2022

ČASŤ A

Môže sa používať len ako nematocíd, fungicíd, herbicíd a insekticíd na aplikáciu ako pôdny fumigant pred sadením s obmedzením na jednu aplikáciu každý tretí rok na tom istom poli.

Môže sa schváliť aplikácia na otvorenom poli formou vstrekovania do pôdy (injektáže) alebo kvapkového zavlažovania a v skleníku len formou kvapkového zavlažovania. Predpísané je použitie plynotesného plastového filmu pri kvapkového zavlažovania.

Maximálna aplikačná dávka je 153 kg/ha (čo zodpovedá 86,3 kg/ha MITC) v prípade aplikácie na otvorenom poli.

Povolenia sa môžu udeliť len profesionálnym používateľom.

ČASŤ B

Pri vykonávaní jednotných zásad, na ktoré sa odvoláva článok 29 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1107/2009, sa zohľadňujú závery z revíznej správy o metáme dokončenej 9. marca 2012 Stálym výborom pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, a najmä jej dodatky I a II.

Pri tomto celkovom hodnotení musia členské štáty:

| a) | venovať osobitnú pozornosť ochrane operátorov a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli uvedené opatrenia na zníženie rizika ako používanie vhodných osobných ochranných pomôcok a obmedzenie dennej pracovnej záťaže; |
| --- | --- |

a)

venovať osobitnú pozornosť ochrane operátorov a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli uvedené opatrenia na zníženie rizika ako používanie vhodných osobných ochranných pomôcok a obmedzenie dennej pracovnej záťaže;

| b) | venovať osobitnú pozornosť ochrane pracovníkov a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli uvedené opatrenia na zníženie rizika, ako je používanie vhodných osobných ochranných pomôcok, lehota, po ktorej sa umožňuje opätovný vstup, a obmedzenie dennej pracovnej záťaže; |
| --- | --- |

b)

venovať osobitnú pozornosť ochrane pracovníkov a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli uvedené opatrenia na zníženie rizika, ako je používanie vhodných osobných ochranných pomôcok, lehota, po ktorej sa umožňuje opätovný vstup, a obmedzenie dennej pracovnej záťaže;

| c) | venovať osobitnú pozornosť ochrane ostatných prítomných osôb a obyvateľov a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli uvedené opatrenia na zníženie rizika, ako je vhodné ochranné pásmo počas aplikácie a do 24 hodín po nej siahajúce od okruhu oblasti aplikácie po akékoľvek obývané obydlia a oblasti, ktoré používa verejnosť, s povinnosťou použiť výstražné signály a označenia na zemi; |
| --- | --- |

c)

venovať osobitnú pozornosť ochrane ostatných prítomných osôb a obyvateľov a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli uvedené opatrenia na zníženie rizika, ako je vhodné ochranné pásmo počas aplikácie a do 24 hodín po nej siahajúce od okruhu oblasti aplikácie po akékoľvek obývané obydlia a oblasti, ktoré používa verejnosť, s povinnosťou použiť výstražné signály a označenia na zemi;

| d) | venovať osobitnú pozornosť ochrane podzemných vôd, keď sa účinná látka aplikuje v regiónoch s citlivou pôdou a/alebo citlivými klimatickými podmienkami a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli uvedené opatrenia na zníženie rizika, ako je vhodné ochranné pásmo; |
| --- | --- |

d)

venovať osobitnú pozornosť ochrane podzemných vôd, keď sa účinná látka aplikuje v regiónoch s citlivou pôdou a/alebo citlivými klimatickými podmienkami a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli uvedené opatrenia na zníženie rizika, ako je vhodné ochranné pásmo;

| e) | venovať osobitnú pozornosť riziku pre necieľové organizmy, a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli podľa potreby uvedené opatrenia na zníženie rizika. |
| --- | --- |

e)

venovať osobitnú pozornosť riziku pre necieľové organizmy, a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli podľa potreby uvedené opatrenia na zníženie rizika.

Žiadateľ predkladá potvrdzujúce informácie o metyl-izotiokyanáte, pokiaľ ide o:

| 1. | posúdenie potenciálu diaľkového atmosférického prenosu a súvisiacich rizík pre životné prostredie; |
| --- | --- |

1.

posúdenie potenciálu diaľkového atmosférického prenosu a súvisiacich rizík pre životné prostredie;

| 2. | potenciálnu kontamináciu podzemných vôd. |
| --- | --- |

2.

potenciálnu kontamináciu podzemných vôd.

Žiadateľ predloží takéto informácie Komisii, členským štátom a úradu do 31. mája 2014.

---

(1)  Ďalšie podrobnosti o totožnosti a špecifikácii účinnej látky sú uvedené v revíznej správe.

---

PRÍLOHA II

V časti B prílohy k vykonávaciemu nariadeniu (EÚ) č. 540/2011 sa vkladá táto položka:

| Číslo | Všeobecný názov, identifikačné čísla | IUPAC názov | Čistota (1) | Dátum schválenia | Schválenie platí do | Osobitné ustanovenia |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „22 | metám
  CAS č. 144-54-7
  CIPAC č. 20 | Kyselina metylditiokarbámová | ≥ 965 g/kg
  Vyjadrené ako metylditiokarbamát sodný v sušine
  ≥ 990 g/kg
  Vyjadrené ako metylditiokarbamát draselný v sušine
  Relevantné nečistoty: | metylizotiokyanát (MITC)






  — | max. 12 g/kg na sušinu (metylditiokarbamát sodný); |

Číslo

Všeobecný názov, identifikačné čísla

IUPAC názov

Čistota (1)

Dátum schválenia

Schválenie platí do

Osobitné ustanovenia

„22

metám

CAS č. 144-54-7

CIPAC č. 20

Kyselina metylditiokarbámová

≥ 965 g/kg

Vyjadrené ako metylditiokarbamát sodný v sušine

≥ 990 g/kg

Vyjadrené ako metylditiokarbamát draselný v sušine

Relevantné nečistoty:

metylizotiokyanát (MITC)

—

max. 12 g/kg na sušinu (metylditiokarbamát sodný);

| — | max. 0,42 g/kg na sušinu (metylditiokarbamát draselný); |
| --- | --- |

—

max. 0,42 g/kg na sušinu (metylditiokarbamát draselný);

| | N,N-dimetyltiomočovina (DMTU)






  — | max. 23 g/kg na sušinu (metylditiokarbamát sodný) |
| --- | --- | --- |

N,N-dimetyltiomočovina (DMTU)

—

max. 23 g/kg na sušinu (metylditiokarbamát sodný)

| — | max. 6 g/kg na sušinu (metylditiokarbamát draselný) |
| --- | --- |

—

max. 6 g/kg na sušinu (metylditiokarbamát draselný)

1. júl 2012

30. jún 2022

ČASŤ A

Môže sa používať len ako nematocíd, fungicíd, herbicíd a insekticíd na aplikáciu ako pôdny fumigant pred sadením s obmedzením na jednu aplikáciu každý tretí rok na tom istom poli.

Môže sa schváliť aplikácia na otvorenom poli formou vstrekovania do pôdy (injektáže) alebo kvapkového zavlažovania a v skleníku len formou kvapkového zavlažovania. Predpísané je použitie plynotesného plastového filmu pri kvapkového zavlažovania.

Maximálna aplikačná dávka je 153 kg/ha (čo zodpovedá 86,3 kg/ha MITC) v prípade aplikácie na otvorenom poli.

Povolenia sa môžu udeliť len profesionálnym používateľom.

ČASŤ B

Pri vykonávaní jednotných zásad, na ktoré sa odvoláva článok 29 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1107/2009, sa zohľadňujú závery z revíznej správy o metáme dokončenej 9. marca 2012 Stálym výborom pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, a najmä jej dodatky I a II.

Pri tomto celkovom hodnotení musia členské štáty:

| a) | venovať osobitnú pozornosť ochrane operátorov a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli uvedené opatrenia na zníženie rizika ako používanie vhodných osobných ochranných pomôcok a obmedzenie dennej pracovnej záťaže; |
| --- | --- |

a)

venovať osobitnú pozornosť ochrane operátorov a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli uvedené opatrenia na zníženie rizika ako používanie vhodných osobných ochranných pomôcok a obmedzenie dennej pracovnej záťaže;

| b) | venovať osobitnú pozornosť ochrane pracovníkov a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli uvedené opatrenia na zníženie rizika, ako je používanie vhodných osobných ochranných pomôcok, lehota, po ktorej sa umožňuje opätovný vstup, a obmedzenie dennej pracovnej záťaže; |
| --- | --- |

b)

venovať osobitnú pozornosť ochrane pracovníkov a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli uvedené opatrenia na zníženie rizika, ako je používanie vhodných osobných ochranných pomôcok, lehota, po ktorej sa umožňuje opätovný vstup, a obmedzenie dennej pracovnej záťaže;

| c) | venovať osobitnú pozornosť ochrane ostatných prítomných osôb a obyvateľov a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli uvedené opatrenia na zníženie rizika, ako je vhodné ochranné pásmo počas aplikácie a do 24 hodín po nej, siahajúce od okruhu oblasti aplikácie po akékoľvek obývané obydlia a oblasti, ktoré používa verejnosť, s povinnosťou použiť výstražné signály a označenia na zemi; |
| --- | --- |

c)

venovať osobitnú pozornosť ochrane ostatných prítomných osôb a obyvateľov a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli uvedené opatrenia na zníženie rizika, ako je vhodné ochranné pásmo počas aplikácie a do 24 hodín po nej, siahajúce od okruhu oblasti aplikácie po akékoľvek obývané obydlia a oblasti, ktoré používa verejnosť, s povinnosťou použiť výstražné signály a označenia na zemi;

| d) | venovať osobitnú pozornosť ochrane podzemných vôd, keď sa účinná látka aplikuje v regiónoch s citlivou pôdou a/alebo citlivými klimatickými podmienkami a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli uvedené opatrenia na zníženie rizika, ako je vhodné ochranné pásmo; |
| --- | --- |

d)

venovať osobitnú pozornosť ochrane podzemných vôd, keď sa účinná látka aplikuje v regiónoch s citlivou pôdou a/alebo citlivými klimatickými podmienkami a zabezpečiť, aby v podmienkach používania boli uvedené opatrenia na zníženie rizika, ako je vhodné ochranné pásmo;

| e) | venujú osobitnú pozornosť riziku pre necieľové organizmy, a zabezpečujú, aby v podmienkach používania boli v prípade potreby uvedené opatrenia na zníženie rizika; |
| --- | --- |

e)

venujú osobitnú pozornosť riziku pre necieľové organizmy, a zabezpečujú, aby v podmienkach používania boli v prípade potreby uvedené opatrenia na zníženie rizika;

Žiadateľ predkladá potvrdzujúce informácie o metyl-izotiokyanáte, pokiaľ ide o:

| 1. | posúdenie potenciálu diaľkového atmosférického prenosu a súvisiacich rizík pre životné prostredie; |
| --- | --- |

1.

posúdenie potenciálu diaľkového atmosférického prenosu a súvisiacich rizík pre životné prostredie;

| 2. | potenciálnu kontamináciu podzemných vôd. |
| --- | --- |

2.

potenciálnu kontamináciu podzemných vôd.

Žiadateľ predloží takéto informácie Komisii, členským štátom a úradu do 31. mája 2014.“

---

(1)  Ďalšie podrobnosti o totožnosti a špecifikácii účinnej látky sú uvedené v revíznej správe.

1

---

| 26.4.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 114/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 114/8

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 360/2012

z 25. apríla 2012

o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na pomoc de minimis v prospech podnikov poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 994/98 zo 7. mája 1998 o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci (1), a najmä na jeho článok 2 ods. 1,

po uverejnení návrhu tohto nariadenia (2),

po konzultácii s Poradným výborom pre štátnu pomoc,

keďže:

| (1) | Nariadením (ES) č. 994/98 sa Komisia splnomocňuje stanoviť nariadením prah, pod ktorým sa opatrenia pomoci považujú za opatrenia, ktoré nespĺňajú všetky kritériá článku 107 ods. 1 zmluvy, a preto nepodliehajú notifikačnému postupu ustanovenému v článku 108 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením (ES) č. 994/98 sa Komisia splnomocňuje stanoviť nariadením prah, pod ktorým sa opatrenia pomoci považujú za opatrenia, ktoré nespĺňajú všetky kritériá článku 107 ods. 1 zmluvy, a preto nepodliehajú notifikačnému postupu ustanovenému v článku 108 ods. 3 zmluvy.

| (2) | Na základe uvedeného nariadenia Komisia prijala predovšetkým nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis
   (3), ktorým sa stanovuje všeobecný strop pomoci de minimis vo výške 200 000 EUR na príjemcu za obdobie troch fiškálnych rokov. |
| --- | --- |

(2)

Na základe uvedeného nariadenia Komisia prijala predovšetkým nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis
   (3), ktorým sa stanovuje všeobecný strop pomoci de minimis vo výške 200 000 EUR na príjemcu za obdobie troch fiškálnych rokov.

| (3) | Skúsenosti Komisie s uplatňovaním pravidiel štátnej pomoci na podniky poskytujúce služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 zmluvy ukazujú, že strop, pod ktorým výhody udelené takýmto podnikom možno považovať za výhody, ktoré neovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi a/alebo za výhody, ktoré nenarúšajú hospodársku súťaž a ani nehrozí, že by ju narušili, sa môže v niektorých prípadoch líšiť od všeobecného stropu pomoci de minimis stanoveného v nariadení Komisie (ES) č. 1998/2006. Je pravdepodobné, že minimálne niektoré z týchto výhod predstavujú náhradu za dodatočné náklady spojené s poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Okrem toho mnoho činností klasifikovaných ako poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu má obmedzenú územnú pôsobnosť. Preto je vhodné popri nariadení Komisie (ES) č. 1998/2006 zaviesť nariadenie obsahujúce osobitné pravidlá de minimis pre podniky poskytujúce služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Mal by sa stanoviť strop pomoci de minimis, ktorú môžu jednotlivé podniky dostať za určité obdobie. |
| --- | --- |

(3)

Skúsenosti Komisie s uplatňovaním pravidiel štátnej pomoci na podniky poskytujúce služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 zmluvy ukazujú, že strop, pod ktorým výhody udelené takýmto podnikom možno považovať za výhody, ktoré neovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi a/alebo za výhody, ktoré nenarúšajú hospodársku súťaž a ani nehrozí, že by ju narušili, sa môže v niektorých prípadoch líšiť od všeobecného stropu pomoci de minimis stanoveného v nariadení Komisie (ES) č. 1998/2006. Je pravdepodobné, že minimálne niektoré z týchto výhod predstavujú náhradu za dodatočné náklady spojené s poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu. Okrem toho mnoho činností klasifikovaných ako poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu má obmedzenú územnú pôsobnosť. Preto je vhodné popri nariadení Komisie (ES) č. 1998/2006 zaviesť nariadenie obsahujúce osobitné pravidlá de minimis pre podniky poskytujúce služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Mal by sa stanoviť strop pomoci de minimis, ktorú môžu jednotlivé podniky dostať za určité obdobie.

| (4) | Na základe skúseností Komisie by sa pomoc v prospech podnikov poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu mala považovať za pomoc, ktorá neovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a/alebo za pomoc, ktorá nenarúša hospodársku súťaž a ani nehrozí, že by ju narušila, a to za predpokladu, že celková výška pomoci za služby všeobecného hospodárskeho záujmu udelená príjemcovi nepresiahne 500 000 EUR za akékoľvek obdobie troch fiškálnych rokov. Vzhľadom na vývoj sektora cestnej osobnej dopravy a prevažne miestny charakter služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v tejto oblasti nie je vhodné uplatňovať nižší strop pre tento sektor, a preto by sa mal uplatniť strop 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Na základe skúseností Komisie by sa pomoc v prospech podnikov poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu mala považovať za pomoc, ktorá neovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a/alebo za pomoc, ktorá nenarúša hospodársku súťaž a ani nehrozí, že by ju narušila, a to za predpokladu, že celková výška pomoci za služby všeobecného hospodárskeho záujmu udelená príjemcovi nepresiahne 500 000 EUR za akékoľvek obdobie troch fiškálnych rokov. Vzhľadom na vývoj sektora cestnej osobnej dopravy a prevažne miestny charakter služieb všeobecného hospodárskeho záujmu v tejto oblasti nie je vhodné uplatňovať nižší strop pre tento sektor, a preto by sa mal uplatniť strop 500 000 EUR.

| (5) | Na účely zistenia, či sa tento strop dodržuje, sa zohľadňujú fiškálne roky, ktoré sa používajú na fiškálne účely podniku v príslušnom členskom štáte. Príslušné obdobie troch rokov sa musí priebežne hodnotiť, pretože pre každý nový grant pomoci de minimis je potrebné stanoviť celkovú výšku pomoci de minimis poskytnutú počas príslušného fiškálneho roka, ako aj počas dvoch predchádzajúcich fiškálnych rokov. Na tento účel by sa mala zohľadniť pomoc poskytnutá zo strany členského štátu aj vtedy, keď je financovaná úplne alebo čiastočne zo zdrojov Únie. Opatrenia pomoci prekračujúce strop de minimis nie je možné rozdeliť do menších častí tak, aby sa tieto časti zosúladili s rozsahom pôsobnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(5)

Na účely zistenia, či sa tento strop dodržuje, sa zohľadňujú fiškálne roky, ktoré sa používajú na fiškálne účely podniku v príslušnom členskom štáte. Príslušné obdobie troch rokov sa musí priebežne hodnotiť, pretože pre každý nový grant pomoci de minimis je potrebné stanoviť celkovú výšku pomoci de minimis poskytnutú počas príslušného fiškálneho roka, ako aj počas dvoch predchádzajúcich fiškálnych rokov. Na tento účel by sa mala zohľadniť pomoc poskytnutá zo strany členského štátu aj vtedy, keď je financovaná úplne alebo čiastočne zo zdrojov Únie. Opatrenia pomoci prekračujúce strop de minimis nie je možné rozdeliť do menších častí tak, aby sa tieto časti zosúladili s rozsahom pôsobnosti tohto nariadenia.

| (6) | Toto nariadenie by sa malo vzťahovať iba na pomoc pridelenú na poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Podnik, ktorý je príjemcom pomoci, by preto mal byť písomne poverený službou všeobecného hospodárskeho záujmu, na ktorú sa pomoc poskytuje. Hoci poverovací dokument by mal informovať príslušný podnik o službe všeobecného hospodárskeho záujmu, na ktorú sa pomoc poskytuje, nemusí nevyhnutne obsahovať všetky podrobné informácie určené v rozhodnutí Komisie 2012/21/EÚ z 20. decembra 2011 o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za službu vo verejnom záujme, udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (4). |
| --- | --- |

(6)

Toto nariadenie by sa malo vzťahovať iba na pomoc pridelenú na poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Podnik, ktorý je príjemcom pomoci, by preto mal byť písomne poverený službou všeobecného hospodárskeho záujmu, na ktorú sa pomoc poskytuje. Hoci poverovací dokument by mal informovať príslušný podnik o službe všeobecného hospodárskeho záujmu, na ktorú sa pomoc poskytuje, nemusí nevyhnutne obsahovať všetky podrobné informácie určené v rozhodnutí Komisie 2012/21/EÚ z 20. decembra 2011 o uplatňovaní článku 106 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na štátnu pomoc vo forme náhrady za službu vo verejnom záujme, udeľovanej niektorým podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu (4).

| (7) | Vzhľadom na osobitné pravidlá uplatňované v sektore prvovýroby poľnohospodárskych produktov, rybného hospodárstva, akvakultúry a cestnej nákladnej dopravy, ďalej na skutočnosť, že podniky v týchto sektoroch sú zriedka poverované službami všeobecného hospodárskeho záujmu, ako aj na riziko, že aj objemy pomoci určené pre tieto sektory, ktoré nedosahujú strop stanovený v tomto nariadení, by mohli spĺňať kritériá článku 107 ods. 1 zmluvy, by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať na uvedené sektory. Ak však podniky pôsobia v sektore prvovýroby poľnohospodárskych produktov, rybného hospodárstva, akvakultúry a cestnej nákladnej dopravy, ako aj v ďalších sektoroch alebo činnostiach, potom by sa toto nariadenie malo vzťahovať aj na tieto ďalšie sektory alebo činnosti (ako napríklad zbieranie odpadu na mori) za podmienky, že členské štáty zabezpečia, aby činnosti patriace do vylúčeného sektora (vylúčených sektorov) neparticipovali na pomoci de minimis podľa tohto nariadenia, primeranými opatreniami ako je oddelenie činností alebo odlíšenie nákladov. Členské štáty môžu túto povinnosť splniť najmä tým, že obmedzia výšku pomoci de minimis na náhradu nákladov na poskytovanie služby, vrátane primeraného zisku. Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na sektor uhlia vzhľadom na jeho osobitné charakteristiky, ako aj na skutočnosť, že podniky v týchto sektoroch sú zriedka poverované službami všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(7)

Vzhľadom na osobitné pravidlá uplatňované v sektore prvovýroby poľnohospodárskych produktov, rybného hospodárstva, akvakultúry a cestnej nákladnej dopravy, ďalej na skutočnosť, že podniky v týchto sektoroch sú zriedka poverované službami všeobecného hospodárskeho záujmu, ako aj na riziko, že aj objemy pomoci určené pre tieto sektory, ktoré nedosahujú strop stanovený v tomto nariadení, by mohli spĺňať kritériá článku 107 ods. 1 zmluvy, by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať na uvedené sektory. Ak však podniky pôsobia v sektore prvovýroby poľnohospodárskych produktov, rybného hospodárstva, akvakultúry a cestnej nákladnej dopravy, ako aj v ďalších sektoroch alebo činnostiach, potom by sa toto nariadenie malo vzťahovať aj na tieto ďalšie sektory alebo činnosti (ako napríklad zbieranie odpadu na mori) za podmienky, že členské štáty zabezpečia, aby činnosti patriace do vylúčeného sektora (vylúčených sektorov) neparticipovali na pomoci de minimis podľa tohto nariadenia, primeranými opatreniami ako je oddelenie činností alebo odlíšenie nákladov. Členské štáty môžu túto povinnosť splniť najmä tým, že obmedzia výšku pomoci de minimis na náhradu nákladov na poskytovanie služby, vrátane primeraného zisku. Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na sektor uhlia vzhľadom na jeho osobitné charakteristiky, ako aj na skutočnosť, že podniky v týchto sektoroch sú zriedka poverované službami všeobecného hospodárskeho záujmu.

| (8) | Vzhľadom na podobnosti medzi spracovaním a marketingom poľnohospodárskych produktov na jednej strane a spracovaním a marketingom nepoľnohospodárskych produktov na strane druhej, by sa toto nariadenie malo uplatňovať na spracovanie a marketing poľnohospodárskych produktov za predpokladu, že sa splnia určité podmienky. V tejto súvislosti by sa za spracovanie alebo marketing nemali považovať poľnohospodárske činnosti potrebné na prípravu produktu na prvý predaj ako zber, sekanie a mlátenie obilnín alebo balenie vajec, ani prvotný predaj ďalším predajcom alebo spracovateľom. |
| --- | --- |

(8)

Vzhľadom na podobnosti medzi spracovaním a marketingom poľnohospodárskych produktov na jednej strane a spracovaním a marketingom nepoľnohospodárskych produktov na strane druhej, by sa toto nariadenie malo uplatňovať na spracovanie a marketing poľnohospodárskych produktov za predpokladu, že sa splnia určité podmienky. V tejto súvislosti by sa za spracovanie alebo marketing nemali považovať poľnohospodárske činnosti potrebné na prípravu produktu na prvý predaj ako zber, sekanie a mlátenie obilnín alebo balenie vajec, ani prvotný predaj ďalším predajcom alebo spracovateľom.

| (9) | Súdny dvor stanovil (5), že hneď ako Únia prijme právny predpis týkajúci sa zriadenia spoločnej organizácie trhu v príslušnom sektore poľnohospodárstva, sú členské štáty povinné zdržať sa prijatia akéhokoľvek opatrenia, ktoré by ho mohlo narušiť alebo vytvoriť k nemu výnimky. Z tohto dôvodu by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať na pomoc, ktorej výška je stanovená na základe ceny alebo množstva kúpených produktov alebo produktov umiestnených na trhu. Rovnako by sa nemalo vzťahovať na podporu de minimis, ktorá súvisí s povinnosťou podieľať sa na pomoci s prvovýrobcami. |
| --- | --- |

(9)

Súdny dvor stanovil (5), že hneď ako Únia prijme právny predpis týkajúci sa zriadenia spoločnej organizácie trhu v príslušnom sektore poľnohospodárstva, sú členské štáty povinné zdržať sa prijatia akéhokoľvek opatrenia, ktoré by ho mohlo narušiť alebo vytvoriť k nemu výnimky. Z tohto dôvodu by sa toto nariadenie nemalo vzťahovať na pomoc, ktorej výška je stanovená na základe ceny alebo množstva kúpených produktov alebo produktov umiestnených na trhu. Rovnako by sa nemalo vzťahovať na podporu de minimis, ktorá súvisí s povinnosťou podieľať sa na pomoci s prvovýrobcami.

| (10) | Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na pomoc de minimis pri vývoze alebo na pomoc de minimis uprednostňujúcu domáce produkty pred dovážanými. |
| --- | --- |

(10)

Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na pomoc de minimis pri vývoze alebo na pomoc de minimis uprednostňujúcu domáce produkty pred dovážanými.

| (11) | Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na podniky v ťažkostiach v zmysle usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (6), keďže nie je vhodné poskytovať prevádzkovú pomoc podnikom v ťažkostiach mimo reštrukturalizačnej koncepcie, ako aj vzhľadom na ťažkosti súvisiace so stanovením ekvivalentu hrubého grantu pomoci poskytnutej tomuto druhu podnikov. |
| --- | --- |

(11)

Toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na podniky v ťažkostiach v zmysle usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (6), keďže nie je vhodné poskytovať prevádzkovú pomoc podnikom v ťažkostiach mimo reštrukturalizačnej koncepcie, ako aj vzhľadom na ťažkosti súvisiace so stanovením ekvivalentu hrubého grantu pomoci poskytnutej tomuto druhu podnikov.

| (12) | V súlade so zásadami, ktoré sa vzťahujú na pomoc podľa článku 107 ods. 1 zmluvy, by sa pomoc de minimis mala považovať za poskytnutú v okamihu, keď je podniku priznané právo prijať pomoc podľa uplatniteľného vnútroštátneho právneho poriadku. |
| --- | --- |

(12)

V súlade so zásadami, ktoré sa vzťahujú na pomoc podľa článku 107 ods. 1 zmluvy, by sa pomoc de minimis mala považovať za poskytnutú v okamihu, keď je podniku priznané právo prijať pomoc podľa uplatniteľného vnútroštátneho právneho poriadku.

| (13) | S cieľom vyhnúť sa obchádzaniu maximálnych intenzít pomoci stanovených v rôznych nástrojoch Únie, by sa pomoc de minimis nemala kumulovať so štátnou pomocou, pokiaľ ide o rovnaké oprávnené výdavky, ak by takáto kumulácia viedla k intenzite pomoci, ktorá presahuje intenzitu pomoci stanovenú v závislosti od osobitných okolností jednotlivých prípadov v nariadení alebo rozhodnutí o skupinovej výnimke prijatom Komisiou. |
| --- | --- |

(13)

S cieľom vyhnúť sa obchádzaniu maximálnych intenzít pomoci stanovených v rôznych nástrojoch Únie, by sa pomoc de minimis nemala kumulovať so štátnou pomocou, pokiaľ ide o rovnaké oprávnené výdavky, ak by takáto kumulácia viedla k intenzite pomoci, ktorá presahuje intenzitu pomoci stanovenú v závislosti od osobitných okolností jednotlivých prípadov v nariadení alebo rozhodnutí o skupinovej výnimke prijatom Komisiou.

| (14) | Týmto nariadením by sa uplatňovanie nariadenia Komisie (ES) č. 1998/2006 nemalo obmedzovať výlučne na podniky poskytujúce služby všeobecného hospodárskeho záujmu. V súvislosti s pomocou za služby všeobecného hospodárskeho záujmu by členské štáty mali mať možnosť vychádzať buď z tohto nariadenia alebo z nariadenia Komisie (ES) č. 1998/2006. |
| --- | --- |

(14)

Týmto nariadením by sa uplatňovanie nariadenia Komisie (ES) č. 1998/2006 nemalo obmedzovať výlučne na podniky poskytujúce služby všeobecného hospodárskeho záujmu. V súvislosti s pomocou za služby všeobecného hospodárskeho záujmu by členské štáty mali mať možnosť vychádzať buď z tohto nariadenia alebo z nariadenia Komisie (ES) č. 1998/2006.

| (15) | Súdny dvor vo svojom rozhodnutí vo veci Altmark
   (7) stanovil viaceré podmienky, ktoré sa musia splniť, aby sa náhrada za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu nepovažovala za štátnu pomoc. Tieto podmienky zaručujú, že náhrada obmedzená na čisté náklady vynaložené efektívnymi podnikmi na poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Náhrada presahujúca tieto čisté náklady predstavuje štátnu pomoc, ktorá môže byť vyhlásená za zlučiteľnú na základe platných pravidiel Únie. S cieľom vyhnúť sa tomu, aby sa toto nariadenie uplatňovalo so zámerom obísť podmienky stanovené v rozsudku vo veci Altmark, ako aj s cieľom vyhnúť sa tomu, aby pomoc de minimis poskytnutá na základe tohto nariadenia narušila obchod v dôsledku jej kumulácie s inou náhradou za tú istú službu všeobecného hospodárskeho záujmu, pomoc de minimis na základe tohto nariadenia by sa nemala kumulovať so žiadnou inou náhradou týkajúcou sa tej istej služby bez ohľadu na to, či predstavuje štátnu pomoc v zmysle rozsudku vo veci Altmark, alebo zlučiteľnú pomoc v zmysle rozhodnutia 2012/21/EÚ či oznámenia Komisie – Rámec Európskej únie pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (2011) (8). Toto nariadenie by sa preto nemalo uplatňovať na náhrady prijaté za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu, na ktoré sa poskytujú aj iné druhy náhrad, s výnimkou prípadu, keď táto iná náhrada predstavuje pomoc de minimis podľa iných predpisov o pomoci de minimis, pričom pravidlá kumulácie stanovené v tomto nariadení sú dodržané. |
| --- | --- |

(15)

Súdny dvor vo svojom rozhodnutí vo veci Altmark
   (7) stanovil viaceré podmienky, ktoré sa musia splniť, aby sa náhrada za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu nepovažovala za štátnu pomoc. Tieto podmienky zaručujú, že náhrada obmedzená na čisté náklady vynaložené efektívnymi podnikmi na poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Náhrada presahujúca tieto čisté náklady predstavuje štátnu pomoc, ktorá môže byť vyhlásená za zlučiteľnú na základe platných pravidiel Únie. S cieľom vyhnúť sa tomu, aby sa toto nariadenie uplatňovalo so zámerom obísť podmienky stanovené v rozsudku vo veci Altmark, ako aj s cieľom vyhnúť sa tomu, aby pomoc de minimis poskytnutá na základe tohto nariadenia narušila obchod v dôsledku jej kumulácie s inou náhradou za tú istú službu všeobecného hospodárskeho záujmu, pomoc de minimis na základe tohto nariadenia by sa nemala kumulovať so žiadnou inou náhradou týkajúcou sa tej istej služby bez ohľadu na to, či predstavuje štátnu pomoc v zmysle rozsudku vo veci Altmark, alebo zlučiteľnú pomoc v zmysle rozhodnutia 2012/21/EÚ či oznámenia Komisie – Rámec Európskej únie pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (2011) (8). Toto nariadenie by sa preto nemalo uplatňovať na náhrady prijaté za poskytovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu, na ktoré sa poskytujú aj iné druhy náhrad, s výnimkou prípadu, keď táto iná náhrada predstavuje pomoc de minimis podľa iných predpisov o pomoci de minimis, pričom pravidlá kumulácie stanovené v tomto nariadení sú dodržané.

| (16) | Na účely transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a správneho uplatňovania stropu de minimis by všetky členské štáty mali uplatňovať tú istú metódu výpočtu. S cieľom uľahčiť tento výpočet a v súlade so súčasnou praxou uplatňovania pravidla de minimis je vhodné, aby sumy pomoci, ktoré sa neposkytujú formou hotovostného grantu, boli prekonvertované na ich ekvivalent hrubého grantu. Výpočet ekvivalentu grantu v prípade transparentných druhov pomoci iných než granty a v prípade pomoci splatnej v niekoľkých splátkach si vyžaduje používanie trhových sadzieb platných v čase poskytnutia takejto pomoci. S cieľom zabezpečiť jednotné, transparentné a jednoduché uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci by sa na účely tohto nariadenia mali za trhové sadzby považovať referenčné sadzby, ktoré sú v súčasnosti stanovené v oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (9). |
| --- | --- |

(16)

Na účely transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a správneho uplatňovania stropu de minimis by všetky členské štáty mali uplatňovať tú istú metódu výpočtu. S cieľom uľahčiť tento výpočet a v súlade so súčasnou praxou uplatňovania pravidla de minimis je vhodné, aby sumy pomoci, ktoré sa neposkytujú formou hotovostného grantu, boli prekonvertované na ich ekvivalent hrubého grantu. Výpočet ekvivalentu grantu v prípade transparentných druhov pomoci iných než granty a v prípade pomoci splatnej v niekoľkých splátkach si vyžaduje používanie trhových sadzieb platných v čase poskytnutia takejto pomoci. S cieľom zabezpečiť jednotné, transparentné a jednoduché uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci by sa na účely tohto nariadenia mali za trhové sadzby považovať referenčné sadzby, ktoré sú v súčasnosti stanovené v oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (9).

| (17) | Na účely transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a účinného monitorovania by sa toto nariadenie malo vzťahovať iba na pomoc de minimis, ktorá je transparentná. Transparentná pomoc je pomoc, v prípade ktorej je možné vopred presne vypočítať hrubý ekvivalent grantu bez toho, aby bolo potrebné vykonať hodnotenie rizika. Takýto presný výpočet možno uskutočniť, ak ide napríklad o granty, bonifikáciu úrokových sadzieb alebo o obmedzené oslobodenia od dane. Pomoc v rámci kapitálových injekcií by sa nemala považovať za transparentnú pomoc de minimis, pokiaľ celková suma verejnej injekcie nie je nižšia ako strop de minimis. Pomoc vo forme opatrení rizikového kapitálu, ako sa uvádza v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci a rizikovom kapitáli pre malé a stredné podniky (10), by sa nemala považovať za transparentnú pomoc de minimis s výnimkou prípadu, keď sa v rámci príslušnej schémy rizikového kapitálu poskytuje kapitál pre jednotlivé cieľové podniky iba do výšky stropu de minimis. Pomoc vo forme pôžičiek by sa mala považovať za transparentnú pomoc de minimis, ak je ekvivalent hrubého grantu vypočítaný na základe trhových úrokových sadzieb platných v čase poskytnutia grantu. |
| --- | --- |

(17)

Na účely transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a účinného monitorovania by sa toto nariadenie malo vzťahovať iba na pomoc de minimis, ktorá je transparentná. Transparentná pomoc je pomoc, v prípade ktorej je možné vopred presne vypočítať hrubý ekvivalent grantu bez toho, aby bolo potrebné vykonať hodnotenie rizika. Takýto presný výpočet možno uskutočniť, ak ide napríklad o granty, bonifikáciu úrokových sadzieb alebo o obmedzené oslobodenia od dane. Pomoc v rámci kapitálových injekcií by sa nemala považovať za transparentnú pomoc de minimis, pokiaľ celková suma verejnej injekcie nie je nižšia ako strop de minimis. Pomoc vo forme opatrení rizikového kapitálu, ako sa uvádza v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci a rizikovom kapitáli pre malé a stredné podniky (10), by sa nemala považovať za transparentnú pomoc de minimis s výnimkou prípadu, keď sa v rámci príslušnej schémy rizikového kapitálu poskytuje kapitál pre jednotlivé cieľové podniky iba do výšky stropu de minimis. Pomoc vo forme pôžičiek by sa mala považovať za transparentnú pomoc de minimis, ak je ekvivalent hrubého grantu vypočítaný na základe trhových úrokových sadzieb platných v čase poskytnutia grantu.

| (18) | Záručným schémam, ktoré nemajú potenciál ovplyvňovať obchod a narušiť hospodársku súťaž a v súvislosti s ktorými je k dispozícii dostatok údajov na spoľahlivé posúdenie všetkých potenciálnych účinkov, je potrebné dodať právnu istotu. Toto nariadenie by preto malo transponovať strop de minimis500 000 EUR do stropu založeného na garantovanej výške individuálnej pôžičky, ktorá tvorí základ takejto záruky. Tento osobitný strop by sa mal vypočítať s použitím metodiky na posúdenie výšky štátnej pomoci zahrnutej v záručných schémach, ktoré sa vzťahujú na pôžičky pre životaschopné podniky. Metodika a údaje použité pri výpočte osobitného stropu pre záruku by mali vylúčiť podniky v ťažkostiach, ako sa uvádza v usmerneniach Spoločenstva pre štátnu pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach. Tento osobitný strop by sa preto nemal vzťahovať na individuálnu pomoc, ktorá patrí mimo rámca záručnej schémy, ani na pomoc poskytnutú podnikom v ťažkostiach, ani na záruky príslušných transakcií, ktoré nepredstavujú pôžičku, ako sú napríklad záruky na majetkové transakcie. Osobitný strop by mal byť stanovený na základe skutočnosti, že ak sa berie do úvahy horná sadzba (čistá úroková sadzba v prípade omeškania) 13 %, ktorá predstavuje najhorší variant pre záručné schémy v Únii, možno sa domnievať, že záruka vo výške 3 750 000 EUR má rovnaký ekvivalent hrubého grantu ako všeobecný strop de minimis vo výške 500 000 EUR. Tieto osobitné stropy by sa mali vzťahovať iba na záruky pokrývajúce príslušnú pôžičku až do výšky 80 %. Členské štáty môžu na stanovenie ekvivalentu hrubého grantu obsiahnutého v záruke použiť aj metodiku schválenú Komisiou po jej notifikácii na základe nariadenia Komisie v oblasti štátnej pomoci, ak sa schválená metodika výslovne týka príslušného druhu záruk a typu príslušných súvisiacich transakcií v kontexte uplatňovania tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(18)

Záručným schémam, ktoré nemajú potenciál ovplyvňovať obchod a narušiť hospodársku súťaž a v súvislosti s ktorými je k dispozícii dostatok údajov na spoľahlivé posúdenie všetkých potenciálnych účinkov, je potrebné dodať právnu istotu. Toto nariadenie by preto malo transponovať strop de minimis500 000 EUR do stropu založeného na garantovanej výške individuálnej pôžičky, ktorá tvorí základ takejto záruky. Tento osobitný strop by sa mal vypočítať s použitím metodiky na posúdenie výšky štátnej pomoci zahrnutej v záručných schémach, ktoré sa vzťahujú na pôžičky pre životaschopné podniky. Metodika a údaje použité pri výpočte osobitného stropu pre záruku by mali vylúčiť podniky v ťažkostiach, ako sa uvádza v usmerneniach Spoločenstva pre štátnu pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach. Tento osobitný strop by sa preto nemal vzťahovať na individuálnu pomoc, ktorá patrí mimo rámca záručnej schémy, ani na pomoc poskytnutú podnikom v ťažkostiach, ani na záruky príslušných transakcií, ktoré nepredstavujú pôžičku, ako sú napríklad záruky na majetkové transakcie. Osobitný strop by mal byť stanovený na základe skutočnosti, že ak sa berie do úvahy horná sadzba (čistá úroková sadzba v prípade omeškania) 13 %, ktorá predstavuje najhorší variant pre záručné schémy v Únii, možno sa domnievať, že záruka vo výške 3 750 000 EUR má rovnaký ekvivalent hrubého grantu ako všeobecný strop de minimis vo výške 500 000 EUR. Tieto osobitné stropy by sa mali vzťahovať iba na záruky pokrývajúce príslušnú pôžičku až do výšky 80 %. Členské štáty môžu na stanovenie ekvivalentu hrubého grantu obsiahnutého v záruke použiť aj metodiku schválenú Komisiou po jej notifikácii na základe nariadenia Komisie v oblasti štátnej pomoci, ak sa schválená metodika výslovne týka príslušného druhu záruk a typu príslušných súvisiacich transakcií v kontexte uplatňovania tohto nariadenia.

| (19) | Po notifikácii zo strany členského štátu môže Komisia preskúmať, či opatrenie pomoci, ktoré nespočíva vo finančnej pomoci, pôžičke, záruke, kapitálovej injekcii alebo opatrení rizikového kapitálu, vedie k ekvivalentu hrubého grantu, ktorý nepresahuje strop de minimis, a preto by sa na predmetné opatrenie mohli vzťahovať ustanovenia tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(19)

Po notifikácii zo strany členského štátu môže Komisia preskúmať, či opatrenie pomoci, ktoré nespočíva vo finančnej pomoci, pôžičke, záruke, kapitálovej injekcii alebo opatrení rizikového kapitálu, vedie k ekvivalentu hrubého grantu, ktorý nepresahuje strop de minimis, a preto by sa na predmetné opatrenie mohli vzťahovať ustanovenia tohto nariadenia.

| (20) | Povinnosťou Komisie je zabezpečiť, aby sa dodržiavali pravidlá štátnej pomoci, a najmä podmienky, za ktorých je pomoc v rámci pravidiel de minimis poskytovaná. V súlade so zásadou spolupráce stanovenou v článku 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii by mali členské štáty uľahčiť plnenie tejto úlohy zriadením potrebných nástrojov, ktoré by zabezpečili, aby celková suma pomoci de minimis v prospech toho istého podniku na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu nepresiahla celkový povolený strop. Na tieto účely a na zabezpečenie súladu s ustanoveniami o kumulácii s poskytnutou pomocou de minimis podľa predpisov o pomoci de minimis by mali členské štáty pri poskytovaní pomoci de minimis podľa tohto nariadenia informovať príslušný podnik o výške pomoci, ako aj o jej povahe de minimis, a to s odkazom na toto nariadenie. Okrem toho by mal príslušný členský štát pred poskytnutím takejto pomoci získať od podniku vyhlásenie o ďalšej pomoci de minimis, na ktorú sa vzťahuje toto nariadenie alebo iné predpisy o pomoci de minimis a ktorú podnik prijal počas príslušného fiškálneho roka a počas dvoch predchádzajúcich fiškálnych rokov. Ako alternatívu by mal mať členský štát možnosť zabezpečiť, aby na dodržiavanie stropu slúžila centrálna evidencia. |
| --- | --- |

(20)

Povinnosťou Komisie je zabezpečiť, aby sa dodržiavali pravidlá štátnej pomoci, a najmä podmienky, za ktorých je pomoc v rámci pravidiel de minimis poskytovaná. V súlade so zásadou spolupráce stanovenou v článku 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii by mali členské štáty uľahčiť plnenie tejto úlohy zriadením potrebných nástrojov, ktoré by zabezpečili, aby celková suma pomoci de minimis v prospech toho istého podniku na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu nepresiahla celkový povolený strop. Na tieto účely a na zabezpečenie súladu s ustanoveniami o kumulácii s poskytnutou pomocou de minimis podľa predpisov o pomoci de minimis by mali členské štáty pri poskytovaní pomoci de minimis podľa tohto nariadenia informovať príslušný podnik o výške pomoci, ako aj o jej povahe de minimis, a to s odkazom na toto nariadenie. Okrem toho by mal príslušný členský štát pred poskytnutím takejto pomoci získať od podniku vyhlásenie o ďalšej pomoci de minimis, na ktorú sa vzťahuje toto nariadenie alebo iné predpisy o pomoci de minimis a ktorú podnik prijal počas príslušného fiškálneho roka a počas dvoch predchádzajúcich fiškálnych rokov. Ako alternatívu by mal mať členský štát možnosť zabezpečiť, aby na dodržiavanie stropu slúžila centrálna evidencia.

| (21) | Toto nariadenie by sa malo uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté požiadavky práva Únie v oblasti verejného obstarávania, alebo dodatočné požiadavky vyplývajúce zo zmluvy či zo sektorových právnych predpisov Únie. |
| --- | --- |

(21)

Toto nariadenie by sa malo uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté požiadavky práva Únie v oblasti verejného obstarávania, alebo dodatočné požiadavky vyplývajúce zo zmluvy či zo sektorových právnych predpisov Únie.

| (22) | Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na pomoc, ktorá bola pred nadobudnutím jeho účinnosti udelená podnikom poskytujúcim služby všeobecného hospodárskeho záujmu. |
| --- | --- |

(22)

Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na pomoc, ktorá bola pred nadobudnutím jeho účinnosti udelená podnikom poskytujúcim služby všeobecného hospodárskeho záujmu.

| (23) | Komisia má v úmysle preskúmať toto nariadenie päť rokov po nadobudnutí jeho účinnosti, |
| --- | --- |

(23)

Komisia má v úmysle preskúmať toto nariadenie päť rokov po nadobudnutí jeho účinnosti,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov

1.   Toto nariadenie sa uplatňuje na pomoc v prospech podnikov poskytujúcich služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 106 ods. 2 zmluvy.

2.   Toto nariadenie sa nevzťahuje na:

| a) | pomoc v prospech podnikov pôsobiacich v sektore rybného hospodárstva a akvakultúry, vymedzených v nariadení Rady (ES) č. 104/2000 (11); |
| --- | --- |

a)

pomoc v prospech podnikov pôsobiacich v sektore rybného hospodárstva a akvakultúry, vymedzených v nariadení Rady (ES) č. 104/2000 (11);

| b) | pomoc poskytnutú podnikom pôsobiacim v oblasti prvovýroby poľnohospodárskych produktov; |
| --- | --- |

b)

pomoc poskytnutú podnikom pôsobiacim v oblasti prvovýroby poľnohospodárskych produktov;

| c) | pomoc poskytovanú podnikom zaoberajúcim sa spracovaním a marketingom poľnohospodárskych výrobkov, a to v týchto prípadoch:






  i) | ak je výška pomoci stanovená na základe ceny alebo množstva týchto produktov kúpených od prvovýrobcu alebo umiestnených na trhu príslušnými podnikmi, |
| --- | --- | --- |

c)

pomoc poskytovanú podnikom zaoberajúcim sa spracovaním a marketingom poľnohospodárskych výrobkov, a to v týchto prípadoch:

i)

ak je výška pomoci stanovená na základe ceny alebo množstva týchto produktov kúpených od prvovýrobcu alebo umiestnených na trhu príslušnými podnikmi,

| ii) | ak je pomoc podmienená tým, že je čiastočne alebo úplne postúpená prvovýrobcom; |
| --- | --- |

ii)

ak je pomoc podmienená tým, že je čiastočne alebo úplne postúpená prvovýrobcom;

| d) | pomoc na činnosti súvisiace s vývozom do tretích krajín alebo členských štátov, konkrétne na pomoc priamo súvisiacu s vyvážanými množstvami, zriadením a prevádzkovaním distribučnej siete alebo inými bežnými výdavkami súvisiacimi s vývoznou činnosťou; |
| --- | --- |

d)

pomoc na činnosti súvisiace s vývozom do tretích krajín alebo členských štátov, konkrétne na pomoc priamo súvisiacu s vyvážanými množstvami, zriadením a prevádzkovaním distribučnej siete alebo inými bežnými výdavkami súvisiacimi s vývoznou činnosťou;

| e) | pomoc, ktorá je podmienená uprednostňovaním používania domáceho tovaru pred dovážaným; |
| --- | --- |

e)

pomoc, ktorá je podmienená uprednostňovaním používania domáceho tovaru pred dovážaným;

| f) | pomoc v prospech podnikov pôsobiacich v uhoľnom sektore, ako je vymedzená v rozhodnutí Rady 2010/787/EÚ (12); |
| --- | --- |

f)

pomoc v prospech podnikov pôsobiacich v uhoľnom sektore, ako je vymedzená v rozhodnutí Rady 2010/787/EÚ (12);

| g) | pomoc v prospech podnikov vykonávajúcich nákladnú prepravu v prenájme alebo za úhradu; |
| --- | --- |

g)

pomoc v prospech podnikov vykonávajúcich nákladnú prepravu v prenájme alebo za úhradu;

| h) | pomoc v prospech podnikov v ťažkostiach. |
| --- | --- |

h)

pomoc v prospech podnikov v ťažkostiach.

Ak podniky pôsobia v sektoroch uvedených v bodoch a), b), c) alebo g) prvého pododseku, ako aj v sektoroch, ktoré nie sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, potom sa toto nariadenie vzťahuje len na pomoc v týchto ďalších sektoroch alebo na tieto činnosti za podmienky, že členské štáty zabezpečia, aby činnosti patriace do vylúčených sektorov neparticipovali na pomoci de minimis podľa tohto nariadenia, a to primeranými opatreniami, ako je oddelenie činností alebo odlíšenie nákladov.

3.   Na účely tohto nariadenia:

| a) | „poľnohospodárske produkty“ sú produkty vymenované v prílohe I k zmluve, s výnimkou produktov rybolovu; |
| --- | --- |

a)

„poľnohospodárske produkty“ sú produkty vymenované v prílohe I k zmluve, s výnimkou produktov rybolovu;

| b) | „spracovanie poľnohospodárskych produktov“ je akékoľvek pôsobenie na poľnohospodársky produkt, výsledkom ktorého je takisto poľnohospodársky produkt, s výnimkou poľnohospodárskych činností potrebných na prípravu živočíšneho alebo rastlinného produktu na prvý predaj; |
| --- | --- |

b)

„spracovanie poľnohospodárskych produktov“ je akékoľvek pôsobenie na poľnohospodársky produkt, výsledkom ktorého je takisto poľnohospodársky produkt, s výnimkou poľnohospodárskych činností potrebných na prípravu živočíšneho alebo rastlinného produktu na prvý predaj;

| c) | „marketing poľnohospodárskych produktov“ je prechovávanie alebo vystavovanie produktu v záujme jeho predaja, ponúkanie produktu na predaj, jeho dodanie alebo akýkoľvek iný spôsob uvádzania produktu na trh, s výnimkou prvého predaja zo strany prvovýrobcu obchodníkom alebo spracovateľom a akákoľvek činnosť, ktorou sa produkt pripravuje na prvý predaj; ak prvovýrobca predáva produkt konečnému spotrebiteľovi, považuje sa to za marketing v prípade, že sa predaj uskutočňuje v osobitných priestoroch vyhradených na tento účel. |
| --- | --- |

c)

„marketing poľnohospodárskych produktov“ je prechovávanie alebo vystavovanie produktu v záujme jeho predaja, ponúkanie produktu na predaj, jeho dodanie alebo akýkoľvek iný spôsob uvádzania produktu na trh, s výnimkou prvého predaja zo strany prvovýrobcu obchodníkom alebo spracovateľom a akákoľvek činnosť, ktorou sa produkt pripravuje na prvý predaj; ak prvovýrobca predáva produkt konečnému spotrebiteľovi, považuje sa to za marketing v prípade, že sa predaj uskutočňuje v osobitných priestoroch vyhradených na tento účel.

Článok 2

Pomoc de minimis

1.   Pomoc v prospech podnikov na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu sa považuje za pomoc, ktorá nespĺňa všetky kritériá článku 107 ods. 1 zmluvy, a preto sa vyníma z notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods. 3 zmluvy, ak spĺňa podmienky ustanovené v odsekoch 2 až 8 tohto článku.

2.   Celková suma pomoci de minimis udelená akémukoľvek podniku poskytujúcemu služby všeobecného hospodárskeho záujmu nesmie prekročiť 500 000 EUR v priebehu troch fiškálnych rokov.

Tento strop by sa mal uplatňovať bez ohľadu na formu pomoci de minimis, ako aj nezávisle od toho, či je pomoc poskytnutá členským štátom financovaná úplne alebo čiastočne zo zdrojov Únie. Obdobie, ktoré sa má zohľadniť, sa určí podľa fiškálnych rokov, ktoré daný podnik používa v príslušnom členskom štáte.

3.   Strop uvedený v odseku 2 sa vyjadrí ako hotovostný grant. Všetky použité čísla sú hrubé sumy, to znamená pred zdanením alebo bez zníženia o ďalšie poplatky. Ak sa pomoc poskytuje inou formou než formou grantu, výška pomoci sa rovná ekvivalentu hrubého grantu pomoci.

Hodnota pomoci splatnej v niekoľkých splátkach sa diskontuje v okamihu, keď je poskytnutá. Ako úroková sadzba na diskontné účely sa použije diskontná sadzba uplatniteľná v čase poskytnutia grantu.

4.   Toto nariadenie sa uplatňuje iba na pomoc, pri ktorej je možné vopred presne vypočítať ekvivalent hrubého grantu pomoci bez toho, aby bolo potrebné vykonať posúdenie rizika („transparentná pomoc“). Konkrétne:

| a) | pomoc skladajúca sa z pôžičiek sa považuje za transparentnú pomoc de minimis, ak bol ekvivalent hrubého grantu vypočítaný na základe referenčných sadzieb platných v čase poskytnutia grantu; |
| --- | --- |

a)

pomoc skladajúca sa z pôžičiek sa považuje za transparentnú pomoc de minimis, ak bol ekvivalent hrubého grantu vypočítaný na základe referenčných sadzieb platných v čase poskytnutia grantu;

| b) | pomoc skladajúca sa z kapitálových injekcií sa nepovažuje za transparentnú pomoc de minimis s výnimkou prípadu, keď celková výška verejných injekcií nepresahuje strop de minimis; |
| --- | --- |

b)

pomoc skladajúca sa z kapitálových injekcií sa nepovažuje za transparentnú pomoc de minimis s výnimkou prípadu, keď celková výška verejných injekcií nepresahuje strop de minimis;

| c) | pomoc skladajúca sa z opatrení rizikového kapitálu sa nepovažuje za transparentnú pomoc de minimis s výnimkou prípadu, keď príslušná schéma rizikového kapitálu poskytuje jednotlivým cieľovým podnikom kapitál iba do výšky stropu de minimis; |
| --- | --- |

c)

pomoc skladajúca sa z opatrení rizikového kapitálu sa nepovažuje za transparentnú pomoc de minimis s výnimkou prípadu, keď príslušná schéma rizikového kapitálu poskytuje jednotlivým cieľovým podnikom kapitál iba do výšky stropu de minimis;

| d) | individuálna pomoc poskytnutá v rámci záručnej schémy podnikom, ktoré nie sú podnikmi v ťažkostiach, sa považuje za transparentnú pomoc de minimis, ak garantovaná časť príslušnej poskytnutej pôžičky v rámci tejto schémy nepresahuje 3 750 000 EUR na podnik. Ak záručná časť príslušnej základnej pôžičky tvorí len určitú pomernú časť tohto stropu, ekvivalent hrubého grantu tejto záruky sa považuje za ekvivalent zodpovedajúci tej istej pomernej časti stropu vymedzeného v odseku 2. Výška záruky nesmie presiahnuť 80 % príslušnej pôžičky. Záručné schémy sa takisto považujú za transparentné, ak:






  i) | pred realizáciou schémy bola metodika na výpočet ekvivalentu hrubého grantu záruk schválená po jej notifikácii Komisii podľa nariadenia prijatého Komisiou v oblasti štátnej pomoci, a |
| --- | --- | --- |

d)

individuálna pomoc poskytnutá v rámci záručnej schémy podnikom, ktoré nie sú podnikmi v ťažkostiach, sa považuje za transparentnú pomoc de minimis, ak garantovaná časť príslušnej poskytnutej pôžičky v rámci tejto schémy nepresahuje 3 750 000 EUR na podnik. Ak záručná časť príslušnej základnej pôžičky tvorí len určitú pomernú časť tohto stropu, ekvivalent hrubého grantu tejto záruky sa považuje za ekvivalent zodpovedajúci tej istej pomernej časti stropu vymedzeného v odseku 2. Výška záruky nesmie presiahnuť 80 % príslušnej pôžičky. Záručné schémy sa takisto považujú za transparentné, ak:

i)

pred realizáciou schémy bola metodika na výpočet ekvivalentu hrubého grantu záruk schválená po jej notifikácii Komisii podľa nariadenia prijatého Komisiou v oblasti štátnej pomoci, a

| ii) | schválená metodika sa výslovne týka druhu záruk a typu súvisiacich transakcií v kontexte uplatňovania tohto nariadenia. |
| --- | --- |

ii)

schválená metodika sa výslovne týka druhu záruk a typu súvisiacich transakcií v kontexte uplatňovania tohto nariadenia.

5.   Ak celková výška pomoci de minimis v prospech podniku poskytujúceho služby všeobecného hospodárskeho záujmu presahuje strop stanovený v odseku 2, toto nariadenie sa na túto sumu pomoci neuplatňuje, a to ani na tú jej časť, ktorá strop nepresahuje. V takom prípade si nemožno nárokovať výhody tohto nariadenia na predmetné opatrenie pomoci.

6.   Pomoc de minimis sa nemôže kumulovať so štátnou pomocou na rovnaké oprávnené výdavky, ak by takáto kumulácia viedla k intenzite pomoci, ktorá by prekračovala intenzitu pomoci stanovenú v závislosti od osobitných okolností jednotlivých prípadov v nariadení alebo rozhodnutí o skupinovej výnimke prijatých Komisiou.

7.   Pomoc de minimis podľa tohto nariadenia sa môže kumulovať s pomocou de minimis podľa iných predpisov o pomoci de minimis až do stropu stanoveného v odseku 2.

8.   Pomoc de minimis v rámci tohto nariadenia sa však nesmie kumulovať so žiadnou náhradou súvisiacou s tou istou službou všeobecného hospodárskeho záujmu bez ohľadu na to, či predstavuje štátnu pomoc alebo nie.

Článok 3

Monitorovanie

1.   Ak členský štát mieni poskytnúť určitému podniku pomoc de minimis podľa tohto nariadenia, písomne informuje tento podnik o predpokladanej výške pomoci vyjadrenej ako ekvivalent hrubého grantu, o službe všeobecného hospodárskeho záujmu, na ktorú sa pomoc udeľuje a o tom, že ide o pomoc de minimis, pričom výslovne uvedie odkaz na toto nariadenie, jeho presný názov a údaje o jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Ak sa pomoc de minimis podľa tohto nariadenia poskytuje rôznym podnikom na základe určitej schémy a v rámci tejto schémy sa týmto podnikom poskytujú rôzne sumy individuálnej pomoci, príslušný členský štát sa môže rozhodnúť, že si splní uvedenú povinnosť informovaním podnikov o pevne stanovenej sume zodpovedajúcej maximálnej výške pomoci, ktorá sa má poskytnúť v rámci tejto schémy. V takom prípade sa prostredníctvom tejto pevne stanovenej sumy zisťuje, či sa dodržal strop uvedený v článku 2 ods. 2. Pred poskytnutím pomoci by mali členské štáty takisto získať v písomnej alebo elektronickej forme vyhlásenie od príslušného podniku o akejkoľvek inej pomoci de minimis prijatej na základe tohto nariadenia alebo na základe iných predpisov o pomoci de minimis počas predchádzajúcich dvoch fiškálnych rokov a počas prebiehajúceho fiškálneho roka.

Členský štát poskytne novú pomoc de minimis podľa tohto nariadenia až po tom, ako si overí, že táto nezvýši celkový objem pomoci de minimis pridelený podniku poskytujúcemu služby všeobecného hospodárskeho záujmu podľa tohto nariadenia nad úroveň stropu uvedeného v článku 2 ods. 2, a že sa dodržiavajú kumulačné pravidlá uvedené v článku 2 ods. 6, 7 a 8.

2.   Ak členský štát zaviedol centrálnu evidenciu pomoci de minimis obsahujúcu úplné informácie o každej pomoci de minimis podnikom poskytujúcim služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorú poskytol akýkoľvek orgán v rámci daného členského štátu, požiadavka v prvom pododseku odseku 1 sa prestáva uplatňovať od okamihu, odkedy táto evidencia pokrýva obdobie troch rokov.

3.   Členské štáty zaznamenávajú a zhromažďujú všetky informácie, ktoré sa týkajú uplatňovania tohto nariadenia. Tieto záznamy obsahujú všetky informácie potrebné na preukázanie splnenia podmienok tohto nariadenia. Záznamy týkajúce sa individuálnej pomoci de minimis sa uchovajú po dobu 10 fiškálnych rokov od dátumu jej poskytnutia. Záznamy týkajúce sa schémy pomoci de minimis sa uchovajú po dobu 10 rokov od dátumu, kedy sa poskytla posledná individuálna pomoc v rámci takejto schémy. Na písomnú žiadosť predloží príslušný členský štát Komisii do 20 pracovných dní alebo v rámci dlhšej lehoty uvedenej v žiadosti všetky informácie, ktoré Komisia považuje za potrebné na posúdenie, či boli dodržané podmienky tohto nariadenia, najmä celková výška pomoci de minimis, ktorú podnik prijal v súlade s týmto nariadením alebo inými predpismi o pomoci de minimis.

Článok 4

Prechodné ustanovenia

Toto nariadenie sa uplatňuje na pomoc de minimis poskytnutú na služby všeobecného verejného záujmu pred nadobudnutím jeho účinnosti v prípade, ak takáto pomoc spĺňa podmienky ustanovené v článkoch 1 a 2. Každá pomoc na poskytovanie služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorá nespĺňa tieto podmienky, sa posudzuje v súlade s príslušnými rozhodnutiami, rámcami, usmerneniami, oznámeniami a upozorneniami.

Po ukončení obdobia platnosti tohto nariadenia sa každá pomoc de minimis, ktorá spĺňa podmienky tohto nariadenia, bude môcť naďalej platne implementovať počas obdobia nasledujúcich šiestich mesiacov.

Článok 5

Nadobudnutie účinnosti a obdobie platnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa do 31. decembra 2018.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. apríla 2012

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. ES L 142, 14.5.1998, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 23.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 379, 28.12.2006, s. 5.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 7, 11.1.2012, s. 3.

4

(5)  Vec C-456/00, Francúzsko/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. 2002, s. I-11949.

5

Francúzsko

Komisia Európskych spoločenstiev

(6)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

6

(7)  Vec C-280/00, Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH a Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht, Zb. 2003, s. I-7747.

7

Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH a Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht

(8)  Ú. v. EÚ C 8, 11.1.2012, s. 15.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 194, 18.8.2006, s. 2.

10

(11)  Ú. v. ES L 17, 21.1.2000, s. 22.

11

(12)  Ú. v. EÚ L 336, 21.12.2010, s. 24.

12

---

| 26.4.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 114/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 114/14

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 361/2012

z 25. apríla 2012,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,

keďže:

| (1) | Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, |
| --- | --- |

(2)

Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. apríla 2012

Za Komisiu v mene predsedu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | JO | 98,8 |
| MA | 58,7 |
| TN | 124,7 |
| TR | 110,1 |
| ZZ | 98,1 |
| 0707 00 05 | JO | 216,8 |
| TR | 148,3 |
| ZZ | 182,6 |
| 0709 93 10 | TR | 140,2 |
| ZZ | 140,2 |
| 0805 10 20 | EG | 58,5 |
| IL | 77,3 |
| MA | 52,8 |
| TR | 50,5 |
| ZZ | 59,8 |
| 0805 50 10 | TR | 58,4 |
| ZZ | 58,4 |
| 0808 10 80 | AR | 94,2 |
| BR | 81,0 |
| CA | 117,0 |
| CL | 95,1 |
| CN | 119,8 |
| MK | 31,8 |
| NZ | 125,7 |
| US | 153,6 |
| ZA | 85,5 |
| ZZ | 100,4 |
| 0808 30 90 | AR | 96,4 |
| CL | 114,1 |
| CN | 81,7 |
| US | 107,0 |
| ZA | 109,2 |
| ZZ | 101,7 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

JO

98,8

MA

58,7

TN

124,7

TR

110,1

ZZ

98,1

0707 00 05

JO

216,8

TR

148,3

ZZ

182,6

0709 93 10

TR

140,2

ZZ

140,2

0805 10 20

EG

58,5

IL

77,3

MA

52,8

TR

50,5

ZZ

59,8

0805 50 10

TR

58,4

ZZ

58,4

0808 10 80

AR

94,2

BR

81,0

CA

117,0

CL

95,1

CN

119,8

MK

31,8

NZ

125,7

US

153,6

ZA

85,5

ZZ

100,4

0808 30 90

AR

96,4

CL

114,1

CN

81,7

US

107,0

ZA

109,2

ZZ

101,7

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 26.4.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 114/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 114/16

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 362/2012

z 25. apríla 2012,

ktorým sa stanovuje koeficient pridelenia, ktorý sa má uplatniť na žiadosti o vývozné povolenia pre niektoré mliečne výrobky, ktoré sa majú vyviezť do Dominikánskej republiky v rámci kvóty uvedenej v nariadení (ES) č. 1187/2009

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1187/2009 z 27. novembra 2009, ktorým sa ustanovujú osobitné podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o vývozné povolenia a vývozné náhrady na mlieko a mliečne výrobky (2), a najmä na jeho článok 31 ods. 2,

keďže:

| (1) | V oddiele 3 kapitoly III nariadenia (ES) č. 1187/2009 sa stanovuje postup na udeľovanie vývozných povolení pre niektoré mliečne výrobky, ktoré sa majú vyviezť do Dominikánskej republiky v rámci kvóty otvorenej pre daný štát. |
| --- | --- |

(1)

V oddiele 3 kapitoly III nariadenia (ES) č. 1187/2009 sa stanovuje postup na udeľovanie vývozných povolení pre niektoré mliečne výrobky, ktoré sa majú vyviezť do Dominikánskej republiky v rámci kvóty otvorenej pre daný štát.

| (2) | Žiadosti predložené na kvótový rok 2012/2013 sa týkajú nižších množstiev, ako sú dostupné množstvá. Preto je vhodné podľa článku 31 ods. 2 štvrtého pododseku nariadenia (ES) č. 1187/2009 ustanoviť pridelenie zostávajúcich množstiev. Vydanie vývozných povolení na tieto zostávajúce množstvá by sa malo podmieniť tým, že predmetný hospodársky subjekt oznámi príslušnému orgánu prijaté množstvá a zainteresované hospodárske subjekty zložia zábezpeku, |
| --- | --- |

(2)

Žiadosti predložené na kvótový rok 2012/2013 sa týkajú nižších množstiev, ako sú dostupné množstvá. Preto je vhodné podľa článku 31 ods. 2 štvrtého pododseku nariadenia (ES) č. 1187/2009 ustanoviť pridelenie zostávajúcich množstiev. Vydanie vývozných povolení na tieto zostávajúce množstvá by sa malo podmieniť tým, že predmetný hospodársky subjekt oznámi príslušnému orgánu prijaté množstvá a zainteresované hospodárske subjekty zložia zábezpeku,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Žiadosti o vývozné povolenia podané od 1. do 10. apríla 2012 na kvótové obdobie od 1. júla 2012 do 30. júna 2013 sa prijímajú.

Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o vývozné povolenia uvedené v prvom pododseku tohto článku na výrobky uvedené v článku 27 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1187/2009 sa vynásobia týmito koeficientmi pridelenia:

| — | 1,294210 na žiadosti podané na časť kvóty uvedenej v článku 28 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1187/2009, |
| --- | --- |

—

1,294210 na žiadosti podané na časť kvóty uvedenej v článku 28 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 1187/2009,

| — | 2,928104 na žiadosti podané na časť kvóty uvedenej v článku 28 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1187/2009. |
| --- | --- |

—

2,928104 na žiadosti podané na časť kvóty uvedenej v článku 28 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 1187/2009.

Vývozné povolenia na množstvá, ktoré presahujú množstvá, o ktoré sa žiada, a ktoré sú pridelené podľa koeficientov uvedených v druhom pododseku, sa vydávajú po tom, ako ich prijme hospodársky subjekt do týždňa od dátumu uverejnenia tohto nariadenia, a pod podmienkou zloženia príslušnej zábezpeky.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. apríla 2012

Za Komisiu v mene predsedu

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 318, 4.12.2009, s. 1.

2

---

ROZHODNUTIA

| 26.4.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 114/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 114/17

---

ROZHODNUTIE RADY

z 24. apríla 2012,

ktorým sa vymenúva nemecký náhradník Výboru regiónov

(2012/214/EÚ)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 305,

so zreteľom na návrh nemeckej vlády,

keďže:

| (1) | Rada 22. decembra 2009 a 18. januára 2010 prijala rozhodnutia 2009/1014/EÚ (1) a 2010/29/EÚ (2), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2010 do 25. januára 2015. |
| --- | --- |

(1)

Rada 22. decembra 2009 a 18. januára 2010 prijala rozhodnutia 2009/1014/EÚ (1) a 2010/29/EÚ (2), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2010 do 25. januára 2015.

| (2) | V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Heina VAHLDIECKA sa uvoľnilo miesto náhradníka Výboru regiónov, |
| --- | --- |

(2)

V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Heina VAHLDIECKA sa uvoľnilo miesto náhradníka Výboru regiónov,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Za náhradníka Výboru regiónov sa na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2015, vymenúva:

| — | pán Heiko HECHT, Mitglied des Europa-ausschusses der Hamburgischen Bürgerschaft. |
| --- | --- |

—

pán Heiko HECHT, Mitglied des Europa-ausschusses der Hamburgischen Bürgerschaft.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Luxemburgu 24. apríla 2012

Za Radu

predseda

N. WAMMEN

---

(1)  Ú. v. EÚ L 348, 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 12, 19.1.2010, s. 11.

2

---

| 26.4.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 114/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 114/18

---

ROZHODNUTIE RADY

z 24. apríla 2012,

ktorým sa vymenúva luxemburský člen Výboru regiónov

(2012/215/EÚ)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 305,

so zreteľom na návrh luxemburskej vlády,

keďže:

| (1) | Rada prijala 22. decembra 2009 a 18. januára 2010 rozhodnutia 2009/1014/EÚ (1) a 2010/29/EÚ (2), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2010 do 25. januára 2015. |
| --- | --- |

(1)

Rada prijala 22. decembra 2009 a 18. januára 2010 rozhodnutia 2009/1014/EÚ (1) a 2010/29/EÚ (2), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2010 do 25. januára 2015.

| (2) | V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Alberta LENTZA sa uvoľnilo jedno miesto člena Výboru regiónov, |
| --- | --- |

(2)

V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Alberta LENTZA sa uvoľnilo jedno miesto člena Výboru regiónov,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Za člena Výboru regiónov sa na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2015, vymenúva:

| — | pán Ali KAES, Bourgmestre de la commune de Tandel. |
| --- | --- |

—

pán Ali KAES, Bourgmestre de la commune de Tandel.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Luxemburgu 24. apríla 2012

Za Radu

predseda

N. WAMMEN

---

(1)  Ú. v. EÚ L 348, 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 12, 19.1.2010, s. 11.

2

---

| 26.4.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 114/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 114/19

---

ROZHODNUTIE RADY

z 24. apríla 2012,

ktorým sa vymenúva jeden fínsky člen a jeden fínsky náhradník Výboru regiónov

(2012/216/EÚ)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 305,

so zreteľom na návrh fínskej vlády,

keďže:

| (1) | Rada prijala 22. decembra 2009 a 18. januára 2010 rozhodnutia 2009/1014/EÚ (1) a 2010/29/EÚ (2), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2010 do 25. januára 2015. |
| --- | --- |

(1)

Rada prijala 22. decembra 2009 a 18. januára 2010 rozhodnutia 2009/1014/EÚ (1) a 2010/29/EÚ (2), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2010 do 25. januára 2015.

| (2) | V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Folkeho SJÖLUNDA sa uvoľnilo jedno miesto člena Výboru regiónov. |
| --- | --- |

(2)

V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Folkeho SJÖLUNDA sa uvoľnilo jedno miesto člena Výboru regiónov.

| (3) | V dôsledku skončenia funkčného obdobia pani Britty LUNDBERGOVEJ sa uvoľnilo jedno miesto náhradníka, |
| --- | --- |

(3)

V dôsledku skončenia funkčného obdobia pani Britty LUNDBERGOVEJ sa uvoľnilo jedno miesto náhradníka,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2015, sa vymenúvajú do Výboru regiónov:

| a) | za člena:






  — | pani Gun-Mari LINDHOLM, Kansliminister, Ålands, |
| --- | --- | --- |

a)

za člena:

—

pani Gun-Mari LINDHOLM, Kansliminister, Ålands,

a

| b) | za náhradníka:






  — | pán Wille VALVE, Ledamot av Ålands lagting. |
| --- | --- | --- |

b)

za náhradníka:

—

pán Wille VALVE, Ledamot av Ålands lagting.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Luxemburgu 24. apríla 2012

Za Radu

predseda

N. WAMMEN

---

(1)  Ú. v. EÚ L 348, 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 12, 19.1.2010, s. 11.

2

---

| 26.4.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 114/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 114/20

---

ROZHODNUTIE RADY

z 24. apríla 2012,

ktorým sa vymenúva sedem francúzskych členov a jedenásť francúzskych náhradníkov Výboru regiónov

(2012/217/EÚ)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 305,

so zreteľom na návrh francúzskej vlády,

keďže:

| (1) | Rada 22. decembra 2009 a 18. januára 2010 prijala rozhodnutia 2009/1014/EÚ (1) a 2010/29/EÚ (2), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2010 do 25. januára 2015. |
| --- | --- |

(1)

Rada 22. decembra 2009 a 18. januára 2010 prijala rozhodnutia 2009/1014/EÚ (1) a 2010/29/EÚ (2), ktorými sa vymenúvajú členovia a náhradníci Výboru regiónov na obdobie od 26. januára 2010 do 25. januára 2015.

| (2) | V dôsledku skončenia funkčného obdobia pani Claude du GRANRUTOVEJ, pána Alaina LE VERNA, pána Daniela PERCHERONA, pána Jeana PRORIOLA, pána Camillea de ROCCA SERRA, pána Alaina ROUSSETA a pána Angea SANTINIHO sa uvoľnilo sedem miest členov Výboru regiónov. |
| --- | --- |

(2)

V dôsledku skončenia funkčného obdobia pani Claude du GRANRUTOVEJ, pána Alaina LE VERNA, pána Daniela PERCHERONA, pána Jeana PRORIOLA, pána Camillea de ROCCA SERRA, pána Alaina ROUSSETA a pána Angea SANTINIHO sa uvoľnilo sedem miest členov Výboru regiónov.

| (3) | V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Jacquesa AUXIETTEA, pána Jeana -Paula BACHYHO, pani Martine CALDEROLIOVEJ-LOTZOVEJ, pani Anne-Marie COMPARINIOVEJ, pána Jean-Jacquesa FRITZA, pána Claudea GEWERCA, pani Arlette GROSSKOSTOVEJ, pána Antoina KARAMA, pána Martina MALVYHO, pána Michela NEUGNOTA a pani Élisabeth THÉVENONOVEJ-DURANTINOVEJ sa uvoľnilo jedenásť miest náhradníkov Výboru regiónov, |
| --- | --- |

(3)

V dôsledku skončenia funkčného obdobia pána Jacquesa AUXIETTEA, pána Jeana -Paula BACHYHO, pani Martine CALDEROLIOVEJ-LOTZOVEJ, pani Anne-Marie COMPARINIOVEJ, pána Jean-Jacquesa FRITZA, pána Claudea GEWERCA, pani Arlette GROSSKOSTOVEJ, pána Antoina KARAMA, pána Martina MALVYHO, pána Michela NEUGNOTA a pani Élisabeth THÉVENONOVEJ-DURANTINOVEJ sa uvoľnilo jedenásť miest náhradníkov Výboru regiónov,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Na zvyšný čas funkčného obdobia, ktoré trvá do 25. januára 2015, sa vymenúvajú do Výboru regiónov:

| a) | za členov:






  — | pán François DECOSTER, Conseiller régional du Nord Pas-de-Calais |
| --- | --- | --- |

a)

za členov:

—

pán François DECOSTER, Conseiller régional du Nord Pas-de-Calais

| — | pán Jean-Paul DENANOT, Conseiller régional du Limousin |
| --- | --- |

—

pán Jean-Paul DENANOT, Conseiller régional du Limousin

| — | pán Claude GEWERC, Conseiller régional de Picardie |
| --- | --- |

—

pán Claude GEWERC, Conseiller régional de Picardie

| — | pani Annabelle JAEGER, Conseillère régionale de Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| --- | --- |

—

pani Annabelle JAEGER, Conseillère régionale de Provence-Alpes-Côte d’Azur

| — | pán Pascal MANGIN, Conseiller régional d’Alsace |
| --- | --- |

—

pán Pascal MANGIN, Conseiller régional d’Alsace

| — | pán Didier ROBERT, Conseiller régional de la Réunion |
| --- | --- |

—

pán Didier ROBERT, Conseiller régional de la Réunion

| — | pán Stéphan ROSSIGNOL, Conseiller régional du Languedoc Roussillon |
| --- | --- |

—

pán Stéphan ROSSIGNOL, Conseiller régional du Languedoc Roussillon

a

| b) | za náhradníkov:






  — | pán Laurent BEAUVAIS, Conseiller régional de Basse-Normandie |
| --- | --- | --- |

b)

za náhradníkov:

—

pán Laurent BEAUVAIS, Conseiller régional de Basse-Normandie

| — | pani Caroline CAYEUX, Conseillère régionale de Picardie |
| --- | --- |

—

pani Caroline CAYEUX, Conseillère régionale de Picardie

| — | pani Nathalie COLIN-OESTERLE, Conseillère régionale de Lorraine |
| --- | --- |

—

pani Nathalie COLIN-OESTERLE, Conseillère régionale de Lorraine

| — | pán Mathieu DARNAUD, Conseiller régional de Rhône-Alpes |
| --- | --- |

—

pán Mathieu DARNAUD, Conseiller régional de Rhône-Alpes

| — | pani Marie-Marguerite DUFAY, Conseillère régionale de Franche-Comté |
| --- | --- |

—

pani Marie-Marguerite DUFAY, Conseillère régionale de Franche-Comté

| — | pán Nicolas FLORIAN, Conseiller régional d’Aquitaine |
| --- | --- |

—

pán Nicolas FLORIAN, Conseiller régional d’Aquitaine

| — | pani Peggy KANÇAL, Conseillère régionale d’Aquitaine |
| --- | --- |

—

pani Peggy KANÇAL, Conseillère régionale d’Aquitaine

| — | pán Alain LE VERN, Conseiller régional de Haute-Normandie |
| --- | --- |

—

pán Alain LE VERN, Conseiller régional de Haute-Normandie

| — | pán Victorin LUREL, Conseiller régional de Guadeloupe |
| --- | --- |

—

pán Victorin LUREL, Conseiller régional de Guadeloupe

| — | pán Daniel PERCHERON, Conseiller régional du Nord Pas-de-Calais |
| --- | --- |

—

pán Daniel PERCHERON, Conseiller régional du Nord Pas-de-Calais

| — | pán Christophe ROSSIGNOL, Conseiller régional du Centre. |
| --- | --- |

—

pán Christophe ROSSIGNOL, Conseiller régional du Centre.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Luxemburgu 24. apríla 2012

Za Radu

predseda

N. WAMMEN

---

(1)  Ú. v. EÚ L 348, 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 12, 19.1.2010, s. 11.

2

---

| 26.4.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 114/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 114/21

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

z 24. apríla 2012,

ktorým sa vyníma výroba a veľkoobchodný predaj elektrickej energie vyrábanej z konvenčných zdrojov v Nemecku z uplatňovania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb

[oznámené pod číslom C(2012) 2426]

(Iba nemecké znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2012/218/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb (1), a najmä na jej článok 30 ods. 5 a 6,

so zreteľom na žiadosť predloženú Spolkovým zväzom energetického priemyslu a vodného hospodárstva (Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V.) (ďalej len „zväz BDEW“) elektronickou poštou 26. októbra 2011,

keďže:

I.   SKUTOČNOSTI

| (1) | Dňa 26. októbra 2011 zväz BDEW poslal Komisii elektronickou poštou žiadosť podľa článku 30 ods. 5 smernice 2004/17/ES. Komisia informovala nemecké orgány o tejto žiadosti 11. novembra 2011 a takisto si od nich vyžiadala ďalšie informácie elektronickou poštou 10. januára 2012 a od zväzu BDEW 21. decembra 2011. Nemecké orgány zaslali ďalšie informácie elektronickou poštou 14. decembra 2011 a zväz BDEW ich zaslal 17. januára 2012, 26. januára 2012 a 28. februára 2012. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 26. októbra 2011 zväz BDEW poslal Komisii elektronickou poštou žiadosť podľa článku 30 ods. 5 smernice 2004/17/ES. Komisia informovala nemecké orgány o tejto žiadosti 11. novembra 2011 a takisto si od nich vyžiadala ďalšie informácie elektronickou poštou 10. januára 2012 a od zväzu BDEW 21. decembra 2011. Nemecké orgány zaslali ďalšie informácie elektronickou poštou 14. decembra 2011 a zväz BDEW ich zaslal 17. januára 2012, 26. januára 2012 a 28. februára 2012.

| (2) | Žiadosť predložená zväzom BDEW v mene obstarávateľov v sektore sa týka, ako sa opisuje v žiadosti, „výstavby, kúpy a prevádzky (vrátane údržby) všetkých typov podnikov na výrobu elektrickej energie, ako aj príslušných podporných činností“ (2). |
| --- | --- |

(2)

Žiadosť predložená zväzom BDEW v mene obstarávateľov v sektore sa týka, ako sa opisuje v žiadosti, „výstavby, kúpy a prevádzky (vrátane údržby) všetkých typov podnikov na výrobu elektrickej energie, ako aj príslušných podporných činností“ (2).

| (3) | K žiadosti je priložené stanovisko Spolkového kartelového úradu (Bundeskartellamt) z 25. júla 2011. Toto stanovisko (ďalej len „stanovisko“) bolo vydané na základe príslušných nemeckých právnych predpisov a zaoberá sa otázkou, či je činnosť, ktorá je predmetom postupu, priamo vystavená hospodárskej súťaži. Stanovisko je založené na rozsiahlom prieskume príslušných trhov v odvetví. |
| --- | --- |

(3)

K žiadosti je priložené stanovisko Spolkového kartelového úradu (Bundeskartellamt) z 25. júla 2011. Toto stanovisko (ďalej len „stanovisko“) bolo vydané na základe príslušných nemeckých právnych predpisov a zaoberá sa otázkou, či je činnosť, ktorá je predmetom postupu, priamo vystavená hospodárskej súťaži. Stanovisko je založené na rozsiahlom prieskume príslušných trhov v odvetví.

II.   PRÁVNY RÁMEC

| (4) | V článku 30 smernice 2004/17/ES sa ustanovuje, že zákazky, ktorých cieľom je umožniť vykonávanie jednej z činností, na ktoré sa vzťahuje smernica, nepodliehajú uvedenej smernici, ak v členskom štáte, v ktorom sa vykonáva, je táto činnosť priamo vystavená hospodárskej súťaži na trhoch, na ktoré nie je obmedzený prístup. Priame vystavenie hospodárskej súťaži sa posudzuje na základe objektívnych kritérií, pričom sa zohľadňujú osobitné charakteristiky dotknutého odvetvia. Prístup sa považuje za neobmedzený, ak členský štát vykonal a uplatňuje príslušné právne predpisy Spoločenstva, ktorými sa otvára dané odvetvie alebo jeho časť. Tieto právne predpisy sú uvedené v prílohe XI smernice 2004/17/ES, v ktorej sa pre odvetvie elektrickej energie odkazuje na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 96/92/ES z 19. decembra 1996 o spoločnej právnej úprave vnútorného trhu s elektrickou energiou (3). Smernicu 96/92/ES nahradila smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/54/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou a o zrušení smernice 96/92/ES (4), ktorá bola takisto nahradená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zrušuje smernica 2003/54/ES (5). |
| --- | --- |

(4)

V článku 30 smernice 2004/17/ES sa ustanovuje, že zákazky, ktorých cieľom je umožniť vykonávanie jednej z činností, na ktoré sa vzťahuje smernica, nepodliehajú uvedenej smernici, ak v členskom štáte, v ktorom sa vykonáva, je táto činnosť priamo vystavená hospodárskej súťaži na trhoch, na ktoré nie je obmedzený prístup. Priame vystavenie hospodárskej súťaži sa posudzuje na základe objektívnych kritérií, pričom sa zohľadňujú osobitné charakteristiky dotknutého odvetvia. Prístup sa považuje za neobmedzený, ak členský štát vykonal a uplatňuje príslušné právne predpisy Spoločenstva, ktorými sa otvára dané odvetvie alebo jeho časť. Tieto právne predpisy sú uvedené v prílohe XI smernice 2004/17/ES, v ktorej sa pre odvetvie elektrickej energie odkazuje na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 96/92/ES z 19. decembra 1996 o spoločnej právnej úprave vnútorného trhu s elektrickou energiou (3). Smernicu 96/92/ES nahradila smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/54/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou a o zrušení smernice 96/92/ES (4), ktorá bola takisto nahradená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zrušuje smernica 2003/54/ES (5).

| (5) | Nemecko vykonalo a uplatňuje nielen smernicu 96/92/ES, ale aj smernice 2003/54/ES a 2009/72/ES. V dôsledku toho a v súlade s článkom 30 ods. 3 prvým pododsekom by sa prístup na trh mal považovať za neobmedzený na celom území Nemecka. |
| --- | --- |

(5)

Nemecko vykonalo a uplatňuje nielen smernicu 96/92/ES, ale aj smernice 2003/54/ES a 2009/72/ES. V dôsledku toho a v súlade s článkom 30 ods. 3 prvým pododsekom by sa prístup na trh mal považovať za neobmedzený na celom území Nemecka.

| (6) | Priame vystavenie hospodárskej súťaži by sa malo posudzovať na základe rôznych ukazovateľov, z ktorých žiaden nie je nutne sám osebe rozhodujúci. Čo sa týka trhov, ktorých sa toto rozhodnutie týka, trhový podiel hlavných aktérov na danom trhu predstavuje jedno kritérium, ktoré by sa malo zohľadniť. Ďalším kritériom je miera koncentrácie na týchto trhoch. Vzhľadom na charakteristiky dotknutých trhov by sa mali zohľadniť i ďalšie kritériá, ako napríklad fungovanie vyrovnávacieho trhu, cenová súťaž a miera, v akej zákazníci menia dodávateľov. |
| --- | --- |

(6)

Priame vystavenie hospodárskej súťaži by sa malo posudzovať na základe rôznych ukazovateľov, z ktorých žiaden nie je nutne sám osebe rozhodujúci. Čo sa týka trhov, ktorých sa toto rozhodnutie týka, trhový podiel hlavných aktérov na danom trhu predstavuje jedno kritérium, ktoré by sa malo zohľadniť. Ďalším kritériom je miera koncentrácie na týchto trhoch. Vzhľadom na charakteristiky dotknutých trhov by sa mali zohľadniť i ďalšie kritériá, ako napríklad fungovanie vyrovnávacieho trhu, cenová súťaž a miera, v akej zákazníci menia dodávateľov.

| (7) | Týmto rozhodnutím nie je dotknuté uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(7)

Týmto rozhodnutím nie je dotknuté uplatňovanie pravidiel hospodárskej súťaže.

III.   POSÚDENIE

| (8) | Nemecký trh s elektrickou energiou sa vyznačuje veľkým počtom elektrární, ktoré prevádzkuje vysoký počet aktérov na trhu (6). Väčšina výrobnej kapacity patrí štyrom veľkým energetickým spoločnostiam: RWE AG, E.ON AG, EnBW AG a Vattenfall Europe AG. Keďže dve z týchto spoločností, konkrétne RWE a E.ON, sú súkromné spoločnosti [t. j. spoločnosti nepodliehajúce priamemu alebo nepriamemu dominantnému vplyvu verejných obstarávateľov, ako je ustanovené v článku 2 ods. 1 písm. b) smernice 2004/17/ES], ktoré nepôsobia v odvetví výroby elektrickej energie na základe osobitných alebo výlučných práv v zmysle článku 2 ods. 3 smernice 2004/17/ES, nie sú obstarávateľmi v zmysle smernice 2004/17/ES. Na ich obstarávanie na účely výroby alebo predaja elektrickej energie sa preto nevzťahujú ustanovenia tejto smernice; čo sa týka týchto činností, mali by sa v dôsledku toho považovať za konkurentov obstarávateľov, na ktorých obstarávanie sa vzťahuje táto smernica. Analýza bude preto ďalej zameraná na obstarávateľov pri skúmaní toho, či je činnosť vystavená hospodárskej súťaži na trhoch, na ktoré prístup nie je obmedzený. |
| --- | --- |

(8)

Nemecký trh s elektrickou energiou sa vyznačuje veľkým počtom elektrární, ktoré prevádzkuje vysoký počet aktérov na trhu (6). Väčšina výrobnej kapacity patrí štyrom veľkým energetickým spoločnostiam: RWE AG, E.ON AG, EnBW AG a Vattenfall Europe AG. Keďže dve z týchto spoločností, konkrétne RWE a E.ON, sú súkromné spoločnosti [t. j. spoločnosti nepodliehajúce priamemu alebo nepriamemu dominantnému vplyvu verejných obstarávateľov, ako je ustanovené v článku 2 ods. 1 písm. b) smernice 2004/17/ES], ktoré nepôsobia v odvetví výroby elektrickej energie na základe osobitných alebo výlučných práv v zmysle článku 2 ods. 3 smernice 2004/17/ES, nie sú obstarávateľmi v zmysle smernice 2004/17/ES. Na ich obstarávanie na účely výroby alebo predaja elektrickej energie sa preto nevzťahujú ustanovenia tejto smernice; čo sa týka týchto činností, mali by sa v dôsledku toho považovať za konkurentov obstarávateľov, na ktorých obstarávanie sa vzťahuje táto smernica. Analýza bude preto ďalej zameraná na obstarávateľov pri skúmaní toho, či je činnosť vystavená hospodárskej súťaži na trhoch, na ktoré prístup nie je obmedzený.

| (9) | Elektrická energia sa uvádza na trh na veľkoobchodnej úrovni prostredníctvom búrz, t. j. na spotových alebo forwardových trhoch European Energy Exchange AG (EEX) a European Power Exchange S.E. (EPEX), alebo mimo burzy pri transakciách OTC. Cena na energetických burzách zvyčajne slúži ako referenčná cena pre transakcie na mimoburzovom trhu. Výrobné spoločnosti optimalizujú prevádzku svojich elektrární v súlade s výsledkami obchodovania na spotovom trhu na burzách. V zásade sa prevádzkujú len tie elektrárne, ktorých hraničné náklady sú pod trhovou cenou. |
| --- | --- |

(9)

Elektrická energia sa uvádza na trh na veľkoobchodnej úrovni prostredníctvom búrz, t. j. na spotových alebo forwardových trhoch European Energy Exchange AG (EEX) a European Power Exchange S.E. (EPEX), alebo mimo burzy pri transakciách OTC. Cena na energetických burzách zvyčajne slúži ako referenčná cena pre transakcie na mimoburzovom trhu. Výrobné spoločnosti optimalizujú prevádzku svojich elektrární v súlade s výsledkami obchodovania na spotovom trhu na burzách. V zásade sa prevádzkujú len tie elektrárne, ktorých hraničné náklady sú pod trhovou cenou.

| (10) | V zákone o uprednostňovaní obnoviteľných energií (Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien (7), ďalej len „zákon EEG“) sa stanovujú pravidlá pre elektrickú energiu vyrábanú z energie z obnoviteľných zdrojov (8), ktorá okrem elektrickej energie vyrábanej z konvenčných zdrojov (9) hrá na nemeckom trhu čoraz väčšiu úlohu. Podľa zmeneného a doplneného zákona EEG, ktorý nadobudol účinnosť začiatkom roka 2012, sa podiel energie z obnoviteľných zdrojov na zásobovaní elektrickou energiou zvýši na 35 % do roku 2020, na 50 % do roku 2030 a na 80 % do roku 2050. |
| --- | --- |

(10)

V zákone o uprednostňovaní obnoviteľných energií (Gesetz für den Vorrang Erneuerbarer Energien (7), ďalej len „zákon EEG“) sa stanovujú pravidlá pre elektrickú energiu vyrábanú z energie z obnoviteľných zdrojov (8), ktorá okrem elektrickej energie vyrábanej z konvenčných zdrojov (9) hrá na nemeckom trhu čoraz väčšiu úlohu. Podľa zmeneného a doplneného zákona EEG, ktorý nadobudol účinnosť začiatkom roka 2012, sa podiel energie z obnoviteľných zdrojov na zásobovaní elektrickou energiou zvýši na 35 % do roku 2020, na 50 % do roku 2030 a na 80 % do roku 2050.

| (11) | Na konci roka 2010 bolo 160,5 GW výrobnej kapacity napojených do sietí prevádzkovateľov prenosovej sústavy (ďalej len „PPS“) (77,6 GW) a prevádzkovateľov distribučnej sústavy (ďalej len „PDS“) (82,9 GW). V porovnaní s rokom 2009 (152,7 GW) to predstavuje nárast o približne 7,8 GW. Obnoviteľné zdroje predstavujú 54,2 GW celkovej kapacity. Za približne 50,7 GW z obnoviteľných zdrojov sa platí podľa taríf na základe zákona EEG. Znamená to, že obnoviteľné zdroje predstavujú približne 34 % celkovej kapacity (10). |
| --- | --- |

(11)

Na konci roka 2010 bolo 160,5 GW výrobnej kapacity napojených do sietí prevádzkovateľov prenosovej sústavy (ďalej len „PPS“) (77,6 GW) a prevádzkovateľov distribučnej sústavy (ďalej len „PDS“) (82,9 GW). V porovnaní s rokom 2009 (152,7 GW) to predstavuje nárast o približne 7,8 GW. Obnoviteľné zdroje predstavujú 54,2 GW celkovej kapacity. Za približne 50,7 GW z obnoviteľných zdrojov sa platí podľa taríf na základe zákona EEG. Znamená to, že obnoviteľné zdroje predstavujú približne 34 % celkovej kapacity (10).

| (12) | Z hľadiska výkupu bolo v roku 2010 celkovo 531,2 TWh kúpených do sústav PPS (367,5 TWh) a PDS (163,7 TWh). Objem kúpený z obnoviteľných zdrojov predstavoval 93,7 TWh, z ktorých 80,7 TWh bolo uhradených podľa zákona EEG. Znamená to, že výkup z obnoviteľných zdrojov predstavuje približne 18 % celkového objemu výkupu, čo je podiel, ktorý je preto pod 34 % celkovej výrobnej kapacity vo vzťahu k týmto zdrojom (11). Tento rozdiel vyplýva zo skutočnosti, že obdobie využívania obnoviteľných zdrojov za rok je nižšie než v prípade konvenčných zdrojov. |
| --- | --- |

(12)

Z hľadiska výkupu bolo v roku 2010 celkovo 531,2 TWh kúpených do sústav PPS (367,5 TWh) a PDS (163,7 TWh). Objem kúpený z obnoviteľných zdrojov predstavoval 93,7 TWh, z ktorých 80,7 TWh bolo uhradených podľa zákona EEG. Znamená to, že výkup z obnoviteľných zdrojov predstavuje približne 18 % celkového objemu výkupu, čo je podiel, ktorý je preto pod 34 % celkovej výrobnej kapacity vo vzťahu k týmto zdrojom (11). Tento rozdiel vyplýva zo skutočnosti, že obdobie využívania obnoviteľných zdrojov za rok je nižšie než v prípade konvenčných zdrojov.

| (13) | Ďalší prvok nemeckého trhu s elektrickou energiou sa vzťahuje na nedávne rozhodnutie vnútroštátnych orgánov uzavrieť 8 jadrových elektrární s celkovou kapacitou 8 400 MW (12) po jadrovej katastrofe v Japonsku, ktorá sa stala začiatkom roka 2011. Okrem toho sa rozhodlo uzavrieť zvyšné jadrové elektrárne v Nemecku do roku 2022. Z krátkodobého hľadiska sa tým zmenila rovnováha medzi dovozom a vývozom tak, že z čistého vývozcu elektrickej energie do roku 2010 sa z Nemecka v roku 2011 stal čistý dovozca. |
| --- | --- |

(13)

Ďalší prvok nemeckého trhu s elektrickou energiou sa vzťahuje na nedávne rozhodnutie vnútroštátnych orgánov uzavrieť 8 jadrových elektrární s celkovou kapacitou 8 400 MW (12) po jadrovej katastrofe v Japonsku, ktorá sa stala začiatkom roka 2011. Okrem toho sa rozhodlo uzavrieť zvyšné jadrové elektrárne v Nemecku do roku 2022. Z krátkodobého hľadiska sa tým zmenila rovnováha medzi dovozom a vývozom tak, že z čistého vývozcu elektrickej energie do roku 2010 sa z Nemecka v roku 2011 stal čistý dovozca.

| (14) | Podľa predchádzajúcich rozhodnutí Komisie (13) by sa v rámci odvetvia elektrickej energie dali rozlíšiť tieto relevantné trhy s produktmi: i) výroba a veľkoobchodné dodávky; ii) prenos; iii) distribúcia a iv) maloobchodné dodávky. Hoci sa niektoré z týchto trhov môžu ďalej rozdeliť, doteraz predchádzajúce postupy Komisie (14) odmietli rozdelenie medzi trhom pre výrobu elektrickej energie a trhom pre veľkoobchodné dodávky, keďže výroba ako taká je len prvým krokom v hodnotovom reťazci, ale vyrobené objemy elektrickej energie sa uvádzajú na trh prostredníctvom veľkoobchodného trhu. |
| --- | --- |

(14)

Podľa predchádzajúcich rozhodnutí Komisie (13) by sa v rámci odvetvia elektrickej energie dali rozlíšiť tieto relevantné trhy s produktmi: i) výroba a veľkoobchodné dodávky; ii) prenos; iii) distribúcia a iv) maloobchodné dodávky. Hoci sa niektoré z týchto trhov môžu ďalej rozdeliť, doteraz predchádzajúce postupy Komisie (14) odmietli rozdelenie medzi trhom pre výrobu elektrickej energie a trhom pre veľkoobchodné dodávky, keďže výroba ako taká je len prvým krokom v hodnotovom reťazci, ale vyrobené objemy elektrickej energie sa uvádzajú na trh prostredníctvom veľkoobchodného trhu.

| (15) | Žiadosť zväzu BDEW sa týka výroby elektrickej energie a veľkoobchodu. Spolkový kartelový úrad vo svojom stanovisku definuje trh s produktmi ako „hlavný predajný trh pre elektrickú energiu“ (15), ktorý pokrýva počiatočné predaje všetkých dodávateľov elektrickej energie z ich vlastnej výroby a čisté dovozy elektrickej energie, ale nezahŕňa následné obchodovanie medzi účastníkmi trhu. Okrem toho podľa Spolkového kartelového úradu výroba a uvádzanie elektrickej energie na trh podľa zákona EEG (ďalej len „elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG“) nie je súčasťou tohto trhu. |
| --- | --- |

(15)

Žiadosť zväzu BDEW sa týka výroby elektrickej energie a veľkoobchodu. Spolkový kartelový úrad vo svojom stanovisku definuje trh s produktmi ako „hlavný predajný trh pre elektrickú energiu“ (15), ktorý pokrýva počiatočné predaje všetkých dodávateľov elektrickej energie z ich vlastnej výroby a čisté dovozy elektrickej energie, ale nezahŕňa následné obchodovanie medzi účastníkmi trhu. Okrem toho podľa Spolkového kartelového úradu výroba a uvádzanie elektrickej energie na trh podľa zákona EEG (ďalej len „elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG“) nie je súčasťou tohto trhu.

| (16) | Podľa Spolkového kartelového úradu predstavuje trh pre elektrickú energiu v rozsahu pôsobnosti zákona EEG vo vzťahu k jej prvotnému predaju oddelený trh. Elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG sa zvyčajne nepredáva priamo na veľkoobchodnom trhu, ale najskôr ju nakúpia prevádzkovatelia prenosových sústav za zákonnú sadzbu odmeny. Títo ju potom v ďalšom kroku predávajú na veľkoobchodnom trhu. |
| --- | --- |

(16)

Podľa Spolkového kartelového úradu predstavuje trh pre elektrickú energiu v rozsahu pôsobnosti zákona EEG vo vzťahu k jej prvotnému predaju oddelený trh. Elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG sa zvyčajne nepredáva priamo na veľkoobchodnom trhu, ale najskôr ju nakúpia prevádzkovatelia prenosových sústav za zákonnú sadzbu odmeny. Títo ju potom v ďalšom kroku predávajú na veľkoobchodnom trhu.

| (17) | Spolkový kartelový úrad uzatvára, že výroba a uvádzanie na trh v prípade elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG sa neuskutočňuje na báze hospodárskej súťaže a že elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG je nezávislá od dopytu a cenových ukazovateľov (16). Tento záver je významne založený na týchto skutočnostiach: |
| --- | --- |

(17)

Spolkový kartelový úrad uzatvára, že výroba a uvádzanie na trh v prípade elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG sa neuskutočňuje na báze hospodárskej súťaže a že elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG je nezávislá od dopytu a cenových ukazovateľov (16). Tento záver je významne založený na týchto skutočnostiach:

| (18) | Elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG má prednosť výkupu; výroba elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG je preto úplne nezávislá od dopytu. Výroba a výkup sú takisto nezávislé od cien, keďže prevádzkovatelia majú nárok na zákonnú platbu. Elektrickú energiu v rozsahu pôsobnosti zákona EEG uvádzajú na spotový trh PPS v súlade so zákonnými ustanoveniami bez akéhokoľvek priestoru na manévrovanie. |
| --- | --- |

(18)

Elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG má prednosť výkupu; výroba elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG je preto úplne nezávislá od dopytu. Výroba a výkup sú takisto nezávislé od cien, keďže prevádzkovatelia majú nárok na zákonnú platbu. Elektrickú energiu v rozsahu pôsobnosti zákona EEG uvádzajú na spotový trh PPS v súlade so zákonnými ustanoveniami bez akéhokoľvek priestoru na manévrovanie.

| (19) | Spolkový kartelový úrad rovnako poznamenal, že podľa právnych predpisov sa môže elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG uvádzať na trh priamo a určité percento prevádzkovateľov túto možnosť využíva. V zákone EEG sa ustanovuje, že prevádzkovatelia zariadení podľa zákona EEG môžu prejsť z priameho predaja na tarifnú platbu podľa zákona EEG prvý deň v mesiaci. V závislosti od prognóz trhovej ceny a v závislosti od dopytu sa prevádzkovatelia zariadení podľa zákona EEG môžu tak rozhodnúť každý mesiac, ktorá forma predaja im najviac vyhovuje. Toto priame uvádzanie na trh však bude mať v budúcnosti len okrajový význam. |
| --- | --- |

(19)

Spolkový kartelový úrad rovnako poznamenal, že podľa právnych predpisov sa môže elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG uvádzať na trh priamo a určité percento prevádzkovateľov túto možnosť využíva. V zákone EEG sa ustanovuje, že prevádzkovatelia zariadení podľa zákona EEG môžu prejsť z priameho predaja na tarifnú platbu podľa zákona EEG prvý deň v mesiaci. V závislosti od prognóz trhovej ceny a v závislosti od dopytu sa prevádzkovatelia zariadení podľa zákona EEG môžu tak rozhodnúť každý mesiac, ktorá forma predaja im najviac vyhovuje. Toto priame uvádzanie na trh však bude mať v budúcnosti len okrajový význam.

| (20) | Podľa zmeneného a doplneného zákona EEG, ktorý nadobudol účinnosť začiatkom roka 2012, majú prevádzkovatelia zariadení podľa zákona EEG – ako sa uvádza vyššie – možnosť uviesť na trh elektrickú energiu, ktorú vyrábajú, ako aj dostať prémie za uvedenie na trh. Prémia za uvedenie na trh má nahradiť rozdiel medzi pevnou odmenou v rámci zákona EEG a priemernou mesačnou cenou na burze určenou ex post. Využitie prémie za uvedenie na trh je však voliteľná možnosť, t. j. prevádzkovatelia zariadení podľa zákona EEG môžu zostať v systéme pevnej odmeny alebo sa k nej vrátiť každý mesiac. Očakáva sa, že najväčší podiel elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG sa bude uvádzať na trh prostredníctvom prevádzkovateľov prenosových sústav. Okrem toho model trhovej prémie nezmení skutočnosť, že úroveň celkovej odmeny pre výrobcov v rámci zákona EEG nie je priamo určená trhovými cenami (17). |
| --- | --- |

(20)

Podľa zmeneného a doplneného zákona EEG, ktorý nadobudol účinnosť začiatkom roka 2012, majú prevádzkovatelia zariadení podľa zákona EEG – ako sa uvádza vyššie – možnosť uviesť na trh elektrickú energiu, ktorú vyrábajú, ako aj dostať prémie za uvedenie na trh. Prémia za uvedenie na trh má nahradiť rozdiel medzi pevnou odmenou v rámci zákona EEG a priemernou mesačnou cenou na burze určenou ex post. Využitie prémie za uvedenie na trh je však voliteľná možnosť, t. j. prevádzkovatelia zariadení podľa zákona EEG môžu zostať v systéme pevnej odmeny alebo sa k nej vrátiť každý mesiac. Očakáva sa, že najväčší podiel elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG sa bude uvádzať na trh prostredníctvom prevádzkovateľov prenosových sústav. Okrem toho model trhovej prémie nezmení skutočnosť, že úroveň celkovej odmeny pre výrobcov v rámci zákona EEG nie je priamo určená trhovými cenami (17).

| (21) | Spolkový kartelový úrad preto potvrdil, že hoci elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG vyvoláva konkurenčný tlak na elektrickú energiu vyrábanú z konvenčných zdrojov, v opačnom prípade to neplatí; elektrickú energiu v rozsahu pôsobnosti zákona EEG preto nemožno zahrnúť na rovnaký trh ako pri konvenčnej elektrickej energii, keďže trhové podmienky, ktoré prevládajú pri prvom predaji, sa významne odlišujú medzi týmito dvomi formami výroby. Prvý predaj elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG sa navyše väčšinou uskutočňuje prostredníctvom prevádzkovateľov prenosových sústav. Trh sa preto zjavne odlišuje takisto zo stránky dopytu od veľkoobchodného trhu pre konvenčnú elektrickú energiu. |
| --- | --- |

(21)

Spolkový kartelový úrad preto potvrdil, že hoci elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG vyvoláva konkurenčný tlak na elektrickú energiu vyrábanú z konvenčných zdrojov, v opačnom prípade to neplatí; elektrickú energiu v rozsahu pôsobnosti zákona EEG preto nemožno zahrnúť na rovnaký trh ako pri konvenčnej elektrickej energii, keďže trhové podmienky, ktoré prevládajú pri prvom predaji, sa významne odlišujú medzi týmito dvomi formami výroby. Prvý predaj elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG sa navyše väčšinou uskutočňuje prostredníctvom prevádzkovateľov prenosových sústav. Trh sa preto zjavne odlišuje takisto zo stránky dopytu od veľkoobchodného trhu pre konvenčnú elektrickú energiu.

| (22) | S prihliadnutím na špecifickosť nemeckého trhu s elektrickou energiou na účely posúdenia podmienok ustanovených v článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES a bez toho, aby tým boli dotknuté právne predpisy o hospodárskej súťaži, príslušný trh s produktmi sa týmto definuje ako trh pre výrobu a prvý predaj elektrickej energie vyrábanej z konvenčných zdrojov. Výroba a prvý predaj elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG nie je súčasťou tohto trhu z dôvodov uvedených vyššie a ďalej sa bude posudzovať oddelene. |
| --- | --- |

(22)

S prihliadnutím na špecifickosť nemeckého trhu s elektrickou energiou na účely posúdenia podmienok ustanovených v článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES a bez toho, aby tým boli dotknuté právne predpisy o hospodárskej súťaži, príslušný trh s produktmi sa týmto definuje ako trh pre výrobu a prvý predaj elektrickej energie vyrábanej z konvenčných zdrojov. Výroba a prvý predaj elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG nie je súčasťou tohto trhu z dôvodov uvedených vyššie a ďalej sa bude posudzovať oddelene.

| (23) | Žiadosť sa týka činností na území Spolkovej republiky Nemecko. Žiadateľ skúma možnosť širšieho trhu vrátane Nemecka a Rakúska na základe niekoľkých trendov s ohľadom na vývoj regulačného rámca, úroveň dovozu a vývozu elektrickej energie a prepojenie trhu a postup riadenia preťaženia, ale nakoniec uzatvára, že „žiadateľ nemôže vyvodiť konečný záver, či nemecký veľkoobchodný trh s elektrickou energiou a príslušné trhy v susedných krajinách sú v súčasnosti dostatočne integrované, aby sa mohli považovať za regionálny trh“. |
| --- | --- |

(23)

Žiadosť sa týka činností na území Spolkovej republiky Nemecko. Žiadateľ skúma možnosť širšieho trhu vrátane Nemecka a Rakúska na základe niekoľkých trendov s ohľadom na vývoj regulačného rámca, úroveň dovozu a vývozu elektrickej energie a prepojenie trhu a postup riadenia preťaženia, ale nakoniec uzatvára, že „žiadateľ nemôže vyvodiť konečný záver, či nemecký veľkoobchodný trh s elektrickou energiou a príslušné trhy v susedných krajinách sú v súčasnosti dostatočne integrované, aby sa mohli považovať za regionálny trh“.

| (24) | Spolkový kartelový úrad po prieskume v sektore sa domnieva, že existuje spoločný primárny trh pre elektrickú energiu v Nemecku a Rakúsku. Podkladom pre tento záver je neexistencia problematických miest na hraničných prepojovacích vedeniach medzi Nemeckom a Rakúskom a štandardné uvádzanie na trh a cenová oblasť na burze European Power Exchange S.E. (EPEX). |
| --- | --- |

(24)

Spolkový kartelový úrad po prieskume v sektore sa domnieva, že existuje spoločný primárny trh pre elektrickú energiu v Nemecku a Rakúsku. Podkladom pre tento záver je neexistencia problematických miest na hraničných prepojovacích vedeniach medzi Nemeckom a Rakúskom a štandardné uvádzanie na trh a cenová oblasť na burze European Power Exchange S.E. (EPEX).

| (25) | V rámci predchádzajúcich postupov Komisie sa trhy s elektrickou energiou prevažne definovali ako vnútroštátne trhy (18) alebo dokonca ako trhy s menším rozsahom (19). Príležitostne sa ponechalo otvorené, či sú možné väčšie trhy než vnútroštátne trhy (20). |
| --- | --- |

(25)

V rámci predchádzajúcich postupov Komisie sa trhy s elektrickou energiou prevažne definovali ako vnútroštátne trhy (18) alebo dokonca ako trhy s menším rozsahom (19). Príležitostne sa ponechalo otvorené, či sú možné väčšie trhy než vnútroštátne trhy (20).

| (26) | Komisia usudzuje, že na účely posúdenia podmienok ustanovených v článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES a bez toho, aby tým boli dotknuté právne predpisy o hospodárskej súťaži, nie je nevyhnutné vydať záver o presnom rozsahu príslušného priestorového trhu pre výrobu a prvý predaj konvenčnej elektrickej energie, keďže aj podľa iných alternatívnych definícií trhu by boli výsledky posúdenia rovnaké. |
| --- | --- |

(26)

Komisia usudzuje, že na účely posúdenia podmienok ustanovených v článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES a bez toho, aby tým boli dotknuté právne predpisy o hospodárskej súťaži, nie je nevyhnutné vydať záver o presnom rozsahu príslušného priestorového trhu pre výrobu a prvý predaj konvenčnej elektrickej energie, keďže aj podľa iných alternatívnych definícií trhu by boli výsledky posúdenia rovnaké.

| (27) | Čo sa týka výroby a prvého predaja elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG, jej priestorový rozsah by sa nemohol rozšíriť za územie Nemecka, keďže sa zakladá na konkrétnych zákonných podmienkach ustanovených v nemeckom zákone EEG. |
| --- | --- |

(27)

Čo sa týka výroby a prvého predaja elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG, jej priestorový rozsah by sa nemohol rozšíriť za územie Nemecka, keďže sa zakladá na konkrétnych zákonných podmienkach ustanovených v nemeckom zákone EEG.

a)   Trhové podiely a trhová koncentrácia

| (28) | Ako vyplýva z ustálenej praxe (21), Komisia pri svojich rozhodnutiach podľa článku 30 dospela k záveru, že pokiaľ ide o výrobu elektrickej energie, „jedným z ukazovateľov stupňa hospodárskej súťaže na vnútroštátnych trhoch je celkový trhový podiel troch najväčších výrobcov“. |
| --- | --- |

(28)

Ako vyplýva z ustálenej praxe (21), Komisia pri svojich rozhodnutiach podľa článku 30 dospela k záveru, že pokiaľ ide o výrobu elektrickej energie, „jedným z ukazovateľov stupňa hospodárskej súťaže na vnútroštátnych trhoch je celkový trhový podiel troch najväčších výrobcov“.

| (29) | Podľa stanoviska Spolkového kartelového úradu (22) kumulatívne trhové podiely prvých troch výrobcov z hľadiska vykupovanej elektrickej energie predstavovali 74 % v roku 2007 a 73 % v roku 2008 a 70 % v roku 2010. Nemecký trh s elektrickou energiou je preto v porovnaní s predchádzajúcimi rozhodnutiami o vyňatiach podľa článku 30 smernice 2004/17/ES (23) v strede rozsahu. |
| --- | --- |

(29)

Podľa stanoviska Spolkového kartelového úradu (22) kumulatívne trhové podiely prvých troch výrobcov z hľadiska vykupovanej elektrickej energie predstavovali 74 % v roku 2007 a 73 % v roku 2008 a 70 % v roku 2010. Nemecký trh s elektrickou energiou je preto v porovnaní s predchádzajúcimi rozhodnutiami o vyňatiach podľa článku 30 smernice 2004/17/ES (23) v strede rozsahu.

| (30) | Pripomína sa však, že na prvých dvoch výrobcov, RWE a E.ON, ktorí majú spoločne kumulatívny trhový podiel 58 % na trhu (24), sa nevzťahujú ustanovenia právnych predpisov o obstarávaní. |
| --- | --- |

(30)

Pripomína sa však, že na prvých dvoch výrobcov, RWE a E.ON, ktorí majú spoločne kumulatívny trhový podiel 58 % na trhu (24), sa nevzťahujú ustanovenia právnych predpisov o obstarávaní.

| (31) | Cieľom tohto rozhodnutia je stanoviť, či sú činnosti výroby a veľkoobchodného predaja elektrickej energie vystavené takej úrovni hospodárskej súťaže (na trhoch, na ktoré je voľný prístup), ktorá zaručí, že aj v prípade nedodržania disciplíny zavedenej pomocou podrobných pravidiel obstarávania ustanovených v smernici 2004/17/ES sa bude obstarávanie na vykonávanie dotknutých činností uskutočňovať transparentným a nediskriminujúcim spôsobom založeným na kritériách umožňujúcich nájsť riešenie, ktoré je z celkového hľadiska ekonomicky najvýhodnejšie. V tejto súvislosti je dôležité dbať na to, že spoločnosti, na ktoré sa nevzťahujú postupy verejného obstarávania (teda RWE a E.ON), keď pôsobia na týchto trhoch, majú možnosť vyvinúť konkurenčný tlak na ostatných aktérov na trhu. Nezmení sa to ani v prípade, ak by sa do príslušného priestorového trhu zahrnulo Rakúsko, keďže sa očakáva, že trhové podiely prvých výrobcov budú len o trochu menšie na trhu zahŕňajúcom Rakúsko aj Nemecko (25). |
| --- | --- |

(31)

Cieľom tohto rozhodnutia je stanoviť, či sú činnosti výroby a veľkoobchodného predaja elektrickej energie vystavené takej úrovni hospodárskej súťaže (na trhoch, na ktoré je voľný prístup), ktorá zaručí, že aj v prípade nedodržania disciplíny zavedenej pomocou podrobných pravidiel obstarávania ustanovených v smernici 2004/17/ES sa bude obstarávanie na vykonávanie dotknutých činností uskutočňovať transparentným a nediskriminujúcim spôsobom založeným na kritériách umožňujúcich nájsť riešenie, ktoré je z celkového hľadiska ekonomicky najvýhodnejšie. V tejto súvislosti je dôležité dbať na to, že spoločnosti, na ktoré sa nevzťahujú postupy verejného obstarávania (teda RWE a E.ON), keď pôsobia na týchto trhoch, majú možnosť vyvinúť konkurenčný tlak na ostatných aktérov na trhu. Nezmení sa to ani v prípade, ak by sa do príslušného priestorového trhu zahrnulo Rakúsko, keďže sa očakáva, že trhové podiely prvých výrobcov budú len o trochu menšie na trhu zahŕňajúcom Rakúsko aj Nemecko (25).

| (32) | Vzhľadom na výrobu a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie z konvenčných zdrojov možno vyššie uvedené skutočnosti považovať za ukazovateľ priameho vystavenia sa aktérov na trhu hospodárskej súťaži, na ktorých sa vzťahujú ustanovenia právnych predpisov o obstarávaní. |
| --- | --- |

(32)

Vzhľadom na výrobu a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie z konvenčných zdrojov možno vyššie uvedené skutočnosti považovať za ukazovateľ priameho vystavenia sa aktérov na trhu hospodárskej súťaži, na ktorých sa vzťahujú ustanovenia právnych predpisov o obstarávaní.

| (33) | Rovnako stojí za zmienku to, že v pracovnom dokumente útvarov Komisie s názvom Správa o pokroku pri vytváraní vnútorného trhu s plynom a elektrickou energiou za roky 2009 – 2010 z júna 2011 (26) (2009 – 2010 Report on Progress in Creating the Internal Gas and Electricity Market) sa uviedol pokles v trhovej koncentrácii v Nemecku (27) v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi a nemecký trh s elektrickou energiou sa zaradil do kategórie „stredne koncentrovaných trhov“ (28), konkrétne trhov s Herfindahl-Hirschmanovým indexom (HHI) (29) s kapacitou medzi 750 a 1 800. |
| --- | --- |

(33)

Rovnako stojí za zmienku to, že v pracovnom dokumente útvarov Komisie s názvom Správa o pokroku pri vytváraní vnútorného trhu s plynom a elektrickou energiou za roky 2009 – 2010 z júna 2011 (26) (2009 – 2010 Report on Progress in Creating the Internal Gas and Electricity Market) sa uviedol pokles v trhovej koncentrácii v Nemecku (27) v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi a nemecký trh s elektrickou energiou sa zaradil do kategórie „stredne koncentrovaných trhov“ (28), konkrétne trhov s Herfindahl-Hirschmanovým indexom (HHI) (29) s kapacitou medzi 750 a 1 800.

| (34) | So zreteľom na uvedené čísla na účely tohto rozhodnutia a bez toho, aby tým boli dotknuté právne predpisy o hospodárskej súťaži, možno vychádzať s ohľadom na obstarávateľov z toho, že stupeň koncentrácie trhu možno považovať za ukazovateľ určitého stupňa vystavenia sa výroby a veľkoobchodu s elektrickou energiou z konvenčných zdrojov v Nemecku hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

(34)

So zreteľom na uvedené čísla na účely tohto rozhodnutia a bez toho, aby tým boli dotknuté právne predpisy o hospodárskej súťaži, možno vychádzať s ohľadom na obstarávateľov z toho, že stupeň koncentrácie trhu možno považovať za ukazovateľ určitého stupňa vystavenia sa výroby a veľkoobchodu s elektrickou energiou z konvenčných zdrojov v Nemecku hospodárskej súťaži.

b)   Iné faktory

| (35) | V posledných rokoch, v skutočnosti do marca 2011, bolo Nemecko čistým vývozcom elektrickej energie. Vzhľadom na rozhodnutie znižovať výrobu elektrickej energie v niekoľkých jadrových elektrárňach sa z Nemecka stal čistý dovozca. V súčasnosti preto vznikol na trhu konkurenčný tlak odvodený z možného dovozu elektrickej energie z oblastí mimo Nemecka. Zabezpečí sa tým to, že investície v odvetví elektrickej energie v Nemecku sa nemôžu uskutočniť bez prihliadnutia na ďalších výrobcov v susedných krajinách. Tieto faktory by sa preto mali považovať za také, ktoré neodporujú záveru, že obstarávatelia pôsobiaci na nemeckom trhu výroby z konvenčných zdrojov sú vystavení hospodárskej súťaži. Navyše analýza situácie s ohľadom na zmenu zákazníkov (30) a stupeň likvidity na veľkoobchodnom trhu (31) ukazujú, že tieto faktory neodporujú záveru, že obstarávatelia pôsobiaci na nemeckom trhu výroby z konvenčných zdrojov sú vystavení hospodárskej súťaži. Na záver treba rovnako poznamenať, že nemecký vyrovnávací trh (32) a jeho hlavné charakteristiky (trhové určovanie cien a cenový rozdiel medzi pozitívnou a negatívnou vyrovnávacou elektrickou energiou) ani neodporujú záveru, že obstarávatelia pôsobiaci na nemeckom trhu výroby z konvenčných zdrojov sú vystavení hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

(35)

V posledných rokoch, v skutočnosti do marca 2011, bolo Nemecko čistým vývozcom elektrickej energie. Vzhľadom na rozhodnutie znižovať výrobu elektrickej energie v niekoľkých jadrových elektrárňach sa z Nemecka stal čistý dovozca. V súčasnosti preto vznikol na trhu konkurenčný tlak odvodený z možného dovozu elektrickej energie z oblastí mimo Nemecka. Zabezpečí sa tým to, že investície v odvetví elektrickej energie v Nemecku sa nemôžu uskutočniť bez prihliadnutia na ďalších výrobcov v susedných krajinách. Tieto faktory by sa preto mali považovať za také, ktoré neodporujú záveru, že obstarávatelia pôsobiaci na nemeckom trhu výroby z konvenčných zdrojov sú vystavení hospodárskej súťaži. Navyše analýza situácie s ohľadom na zmenu zákazníkov (30) a stupeň likvidity na veľkoobchodnom trhu (31) ukazujú, že tieto faktory neodporujú záveru, že obstarávatelia pôsobiaci na nemeckom trhu výroby z konvenčných zdrojov sú vystavení hospodárskej súťaži. Na záver treba rovnako poznamenať, že nemecký vyrovnávací trh (32) a jeho hlavné charakteristiky (trhové určovanie cien a cenový rozdiel medzi pozitívnou a negatívnou vyrovnávacou elektrickou energiou) ani neodporujú záveru, že obstarávatelia pôsobiaci na nemeckom trhu výroby z konvenčných zdrojov sú vystavení hospodárskej súťaži.

| (36) | Pri elektrickej energii v rozsahu pôsobnosti zákona EEG existujú výhody z prioritného pripojenia na elektrizačnú sústavu a má pri dodávaní elektrickej energie do sústavy prednosť pred konvenčnou elektrickou energiou, čo znamená, že výroba elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG je nezávislá od dopytu. Keďže elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG sa všeobecne vyrába za náklady, ktoré sú vyššie než trhová cena, vytvoril sa systém, podľa ktorého elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG dostáva osobitnú podporu. Prevádzkovatelia zariadení podľa zákona EEG (33) majú právo dostať zákonnú sadzbu odmeny od prevádzkovateľov prenosových sústav počas obdobia 20 rokov a za rok uvedenia do prevádzky. Táto odmena poskytuje krytie ich nákladov, a je preto vyššia než trhová cena. Elektrickú energiu, ktorú vyrábajú, môžu preto vykupovať do elektrizačnej sústavy bez ohľadu na cenu na burzách (34). |
| --- | --- |

(36)

Pri elektrickej energii v rozsahu pôsobnosti zákona EEG existujú výhody z prioritného pripojenia na elektrizačnú sústavu a má pri dodávaní elektrickej energie do sústavy prednosť pred konvenčnou elektrickou energiou, čo znamená, že výroba elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG je nezávislá od dopytu. Keďže elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG sa všeobecne vyrába za náklady, ktoré sú vyššie než trhová cena, vytvoril sa systém, podľa ktorého elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG dostáva osobitnú podporu. Prevádzkovatelia zariadení podľa zákona EEG (33) majú právo dostať zákonnú sadzbu odmeny od prevádzkovateľov prenosových sústav počas obdobia 20 rokov a za rok uvedenia do prevádzky. Táto odmena poskytuje krytie ich nákladov, a je preto vyššia než trhová cena. Elektrickú energiu, ktorú vyrábajú, môžu preto vykupovať do elektrizačnej sústavy bez ohľadu na cenu na burzách (34).

| (37) | Elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG sa všeobecne nepredáva priamo na veľkoobchodnom trhu, ale najskôr ju nakúpia prevádzkovatelia prenosovej sústavy za zákonnú sadzbu odmeny. Prevádzkovatelia prenosovej sústavy sú zodpovední za uvádzanie elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG na burzových spotových trhoch s elektrickou energiou, čo im následne spôsobuje stratu. Tieto náklady nakoniec zaplatia koneční spotrebitelia elektrickej energie, ktorí svojim dodávateľom energie platia dodatočný poplatok podľa zákona EEG, ktorí sa následne prenáša na prevádzkovateľov prenosových sústav. Dodávatelia energie nakupujúci viac než 50 % elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG vrátane minimálne 20 % elektrickej energie zo slnečného žiarenia alebo vetra zaplatia znížený poplatok podľa zákona EEG. |
| --- | --- |

(37)

Elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG sa všeobecne nepredáva priamo na veľkoobchodnom trhu, ale najskôr ju nakúpia prevádzkovatelia prenosovej sústavy za zákonnú sadzbu odmeny. Prevádzkovatelia prenosovej sústavy sú zodpovední za uvádzanie elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG na burzových spotových trhoch s elektrickou energiou, čo im následne spôsobuje stratu. Tieto náklady nakoniec zaplatia koneční spotrebitelia elektrickej energie, ktorí svojim dodávateľom energie platia dodatočný poplatok podľa zákona EEG, ktorí sa následne prenáša na prevádzkovateľov prenosových sústav. Dodávatelia energie nakupujúci viac než 50 % elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG vrátane minimálne 20 % elektrickej energie zo slnečného žiarenia alebo vetra zaplatia znížený poplatok podľa zákona EEG.

| (38) | Prevádzkovatelia zariadení podľa zákona EEG majú takisto možnosť vyrábanú elektrickú energiu „priamo uvádzať na trh“. Znamená to, že prevádzkovateľ elektrárne podľa zákona EEG môže odmietnuť zákonnú odmenu a zvoliť si predať elektrickú energiu priamo na spotovom trhu. V dôsledku vysokých nákladov na výrobu elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG nie je priame uvádzanie na trh mimo zákonných podmienok zvyčajne životaschopnou možnosťou. V minulosti sa táto metóda využívala prevažne v obmedzenom rozsahu v prípadoch, keď nákupcovia boli schopní dosiahnuť výnimku z dodatočného poplatku podľa zákona EEG kombináciou určitého množstva elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG branej priamo od výrobcu s konvenčnou elektrickou energiou (35). S príchodom nového zákona EEG, ktorý nadobudol účinnosť začiatkom roka 2012, sa možnosť tejto osobitnej výnimky obmedzila, pričom sa počíta so znížením tejto formy priameho uvádzania na trh (36). |
| --- | --- |

(38)

Prevádzkovatelia zariadení podľa zákona EEG majú takisto možnosť vyrábanú elektrickú energiu „priamo uvádzať na trh“. Znamená to, že prevádzkovateľ elektrárne podľa zákona EEG môže odmietnuť zákonnú odmenu a zvoliť si predať elektrickú energiu priamo na spotovom trhu. V dôsledku vysokých nákladov na výrobu elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG nie je priame uvádzanie na trh mimo zákonných podmienok zvyčajne životaschopnou možnosťou. V minulosti sa táto metóda využívala prevažne v obmedzenom rozsahu v prípadoch, keď nákupcovia boli schopní dosiahnuť výnimku z dodatočného poplatku podľa zákona EEG kombináciou určitého množstva elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG branej priamo od výrobcu s konvenčnou elektrickou energiou (35). S príchodom nového zákona EEG, ktorý nadobudol účinnosť začiatkom roka 2012, sa možnosť tejto osobitnej výnimky obmedzila, pričom sa počíta so znížením tejto formy priameho uvádzania na trh (36).

| (39) | Tento nový právny predpis obsahuje možnosť „priameho uvádzania na trh“, čo však zahŕňa platbu tzv. „trhovej prémie“ výrobcom elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG, ktorá kryje rozdiel medzi ich vyššími nákladmi a priemernou trhovou cenou (ďalej: „model trhovej prémie“). Prevádzkovatelia prenosovej sústavy odhadujú, že predávanie v rámci modelu trhovej prémie zoberie podiel 15 % pre všetky energie z obnoviteľných zdrojov spolu v roku 2012 (37). Možno vyvodiť záver, že v súčasnosti a v blízkej budúcnosti doposiaľ najväčšia časť elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG sa uvádza na trh v režime zákonných platieb a prostredníctvom prevádzkovateľov prenosových sústav. Nedotované priame uvádzanie na trh bude zohrávať len okrajovú úlohu. |
| --- | --- |

(39)

Tento nový právny predpis obsahuje možnosť „priameho uvádzania na trh“, čo však zahŕňa platbu tzv. „trhovej prémie“ výrobcom elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG, ktorá kryje rozdiel medzi ich vyššími nákladmi a priemernou trhovou cenou (ďalej: „model trhovej prémie“). Prevádzkovatelia prenosovej sústavy odhadujú, že predávanie v rámci modelu trhovej prémie zoberie podiel 15 % pre všetky energie z obnoviteľných zdrojov spolu v roku 2012 (37). Možno vyvodiť záver, že v súčasnosti a v blízkej budúcnosti doposiaľ najväčšia časť elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG sa uvádza na trh v režime zákonných platieb a prostredníctvom prevádzkovateľov prenosových sústav. Nedotované priame uvádzanie na trh bude zohrávať len okrajovú úlohu.

| (40) | Z dôvodov uvedených vyššie výroba a prvý predaj elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG tvorí časť regulovaného systému, v ktorom sú prevádzkovatelia odmeňovaní na základe zákonnej platby. Nie sú vystavení hospodárskej súťaži, keďže svoju elektrickú energiu v rozsahu pôsobnosti zákona EEG môžu vykupovať bez ohľadu na prevládajúcu trhovú cenu. Z dôvodu priority výkupu môžu takisto predať všetky množstvá, ktoré vyrobia. Preto nemožno vyvodiť záver, že činnosť výrobcov elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG je vystavená hospodárskej súťaži. Vzhľadom na vyššie uvedené nie je potrebné posúdiť žiadne ďalšie ukazovatele, ako napríklad tie, ktoré sú vymenované v odôvodnení 6. |
| --- | --- |

(40)

Z dôvodov uvedených vyššie výroba a prvý predaj elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG tvorí časť regulovaného systému, v ktorom sú prevádzkovatelia odmeňovaní na základe zákonnej platby. Nie sú vystavení hospodárskej súťaži, keďže svoju elektrickú energiu v rozsahu pôsobnosti zákona EEG môžu vykupovať bez ohľadu na prevládajúcu trhovú cenu. Z dôvodu priority výkupu môžu takisto predať všetky množstvá, ktoré vyrobia. Preto nemožno vyvodiť záver, že činnosť výrobcov elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG je vystavená hospodárskej súťaži. Vzhľadom na vyššie uvedené nie je potrebné posúdiť žiadne ďalšie ukazovatele, ako napríklad tie, ktoré sú vymenované v odôvodnení 6.

IV.   ZÁVERY

| (41) | Vzhľadom na faktory preskúmané vyššie by sa podmienka priameho vystavenia hospodárskej súťaži ustanovená v článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES mala považovať za splnenú vzhľadom na obstarávateľov s ohľadom na výrobu a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie z konvenčných zdrojov v Nemecku. |
| --- | --- |

(41)

Vzhľadom na faktory preskúmané vyššie by sa podmienka priameho vystavenia hospodárskej súťaži ustanovená v článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES mala považovať za splnenú vzhľadom na obstarávateľov s ohľadom na výrobu a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie z konvenčných zdrojov v Nemecku.

| (42) | Keďže podmienka neobmedzeného prístupu na trh sa považuje za splnenú, smernica 2004/17/ES by sa nemala uplatňovať v prípadoch, keď obstarávatelia zadávajú zákazky, ktorých cieľom je umožniť výrobu a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie z konvenčných zdrojov v Nemecku, a ani keď organizujú súťaže návrhov na vykonávanie takejto činnosti v uvedenej priestorovej oblasti. |
| --- | --- |

(42)

Keďže podmienka neobmedzeného prístupu na trh sa považuje za splnenú, smernica 2004/17/ES by sa nemala uplatňovať v prípadoch, keď obstarávatelia zadávajú zákazky, ktorých cieľom je umožniť výrobu a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie z konvenčných zdrojov v Nemecku, a ani keď organizujú súťaže návrhov na vykonávanie takejto činnosti v uvedenej priestorovej oblasti.

| (43) | Podmienka priameho vystavenia sa hospodárskej súťaži ustanovená v článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES by sa však mala považovať za nesplnenú vzhľadom na obstarávateľov s ohľadom na výrobu a prvý predaj elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG v Nemecku. |
| --- | --- |

(43)

Podmienka priameho vystavenia sa hospodárskej súťaži ustanovená v článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES by sa však mala považovať za nesplnenú vzhľadom na obstarávateľov s ohľadom na výrobu a prvý predaj elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG v Nemecku.

| (44) | Keďže na výrobu a prvý predaj elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG sa aj naďalej vzťahujú ustanovenia smernice 2004/17/ES, pripomína sa, že so zmluvami o obstarávaní vzťahujúcimi sa na niekoľko činností sa má zaobchádzať v súlade s článkom 9 smernice 2004/17/ES. To znamená, že keď sa obstarávateľ angažuje v „zmiešanom“ obstarávaní, teda obstarávaní používanom na podporu vykonávania oboch činností – činností vyňatých z uplatňovania smernice 2004/17/ES a činností takto nevyňatých – zohľadňujú sa činnosti, na ktoré sa zmluva primárne vzťahuje. V prípade takéhoto zmiešaného obstarávania, keď je účelom v zásade podporovať výrobu a veľkoobchodný predaj elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG, sa uplatňuje ustanovenie smernice 2004/17/ES. Ak je objektívne nemožné určiť, na ktorú činnosť sa zákazka v zásade vzťahuje, zákazka sa zadá v súlade s pravidlami uvedenými v článku 9 ods. 2 a 3 smernice 2004/17/ES. Toto rozhodnutie je založené na právnej a skutkovej situácii v období od októbra 2011 do februára 2012, ako to vyplýva z informácií predložených zväzom BDEW a nemeckými orgánmi. Môže byť revidované v prípade, ak by výrazné zmeny v právnej alebo skutkovej situácii znamenali, že by už neboli splnené podmienky uplatňovania článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES, čo sa týka výroby a veľkoobchodných dodávok elektrickej energie z konvenčných zdrojov. |
| --- | --- |

(44)

Keďže na výrobu a prvý predaj elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG sa aj naďalej vzťahujú ustanovenia smernice 2004/17/ES, pripomína sa, že so zmluvami o obstarávaní vzťahujúcimi sa na niekoľko činností sa má zaobchádzať v súlade s článkom 9 smernice 2004/17/ES. To znamená, že keď sa obstarávateľ angažuje v „zmiešanom“ obstarávaní, teda obstarávaní používanom na podporu vykonávania oboch činností – činností vyňatých z uplatňovania smernice 2004/17/ES a činností takto nevyňatých – zohľadňujú sa činnosti, na ktoré sa zmluva primárne vzťahuje. V prípade takéhoto zmiešaného obstarávania, keď je účelom v zásade podporovať výrobu a veľkoobchodný predaj elektrickej energie v rozsahu pôsobnosti zákona EEG, sa uplatňuje ustanovenie smernice 2004/17/ES. Ak je objektívne nemožné určiť, na ktorú činnosť sa zákazka v zásade vzťahuje, zákazka sa zadá v súlade s pravidlami uvedenými v článku 9 ods. 2 a 3 smernice 2004/17/ES. Toto rozhodnutie je založené na právnej a skutkovej situácii v období od októbra 2011 do februára 2012, ako to vyplýva z informácií predložených zväzom BDEW a nemeckými orgánmi. Môže byť revidované v prípade, ak by výrazné zmeny v právnej alebo skutkovej situácii znamenali, že by už neboli splnené podmienky uplatňovania článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES, čo sa týka výroby a veľkoobchodných dodávok elektrickej energie z konvenčných zdrojov.

| (45) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Poradného výboru pre verejné obstarávanie, |
| --- | --- |

(45)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Poradného výboru pre verejné obstarávanie,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Smernica 2004/17/ES sa nevzťahuje na zákazky, ktoré zadali obstarávatelia a ktorých cieľom je umožniť výrobu a prvý predaj elektrickej energie vyrábanej z konvenčných zdrojov v Nemecku.

Na účely tohto rozhodnutia elektrická energia vyrábaná z konvenčných zdrojov je elektrická energia, ktorá nespadá do rozsahu pôsobnosti zákona EEG. Okrem toho v zmysle zákona EEG a podľa podmienok stanovených v ňom „energia z obnoviteľných zdrojov“ je vodná energia vrátane energie morských vĺn, energie prílivu a odlivu, osmotickej energie a energie prúdu, veternej energie, slnečného žiarenia, geotermálnej energie, energie z biomasy, vrátane bioplynu, biometánu, skládkového plynu a plynu z čistiarne odpadových vôd, ako aj biologicky odbúrateľné časti komunálneho a priemyselného odpadu.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 24. apríla 2012

Za Komisiu

Michel BARNIER

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Žiadosť o výnimku je určená takisto na pokrytie činností spojených s výrobou elektrickej energie, ako napr. elektrárne s kombinovanou výrobou tepla a elektrickej energie.

2

(3)  Ú. v. ES L 27, 30.1.1997, s. 20.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 176, 15.7.2003, s. 37.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 55.

5

(6)  Podľa údajov Eurostatu o životnom prostredí a energetike z 11/2010 bolo v roku 2008 v Nemecku hlásených viac než 450 spoločností vyrábajúcich elektrickú energiu, čo predstavuje najmenej 95 % čistej výroby elektrickej energie.

6

(7)  V zákone EEG sa upravuje: prioritné pripojenie zariadení vyrábajúcich elektrickú energiu z energie z obnoviteľných zdrojov a banského plynu na elektrizačnú sústavu pre všeobecnú dodávku elektrickej energie; prioritný nákup, prenos, distribúcia tejto elektrickej energie a platba za ňu prevádzkovateľmi elektrizačných sústav, takisto vo vzťahu k elektrickej energii z kombinovanej výroby tepla a elektrickej energie a vrátane prémií za integráciu tejto elektrickej energie do systému dodávky elektrickej energie; a celoštátny systém vyrovnávania pre množstvo nakúpenej elektrickej energie, za ktorú bola zaplatená tarifa alebo prémia.

7

(8)  V zmysle zákona EEG a podľa podmienok stanovených v ňom „energia z obnoviteľných zdrojov“ je vodná energia vrátane energie morských vĺn, energie prílivu a odlivu, osmotickej energie a energie prúdu, veternej energie, slnečného žiarenia, geotermálnej energie, energie z biomasy, vrátane bioplynu, biometánu, skládkového plynu a plynu z čistiarne odpadových vôd, ako aj biologicky odbúrateľné časti komunálneho a priemyselného odpadu.

8

(9)  V zmysle tohto rozhodnutia elektrická energia vyrábaná z konvenčných zdrojov a konvenčná elektrická energia je elektrická energia, ktorá nespadá do rozsahu pôsobnosti zákona EEG.

9

(10)  Podľa správy Monitoring Benchmark Report z roku 2011, ktorú vypracovala Spolková sieťová agentúra pre elektrickú energiu, plyn, telekomunikácie, poštové služby a železnice (Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen), s. 9.

10

(11)  Podľa správy Monitoring Benchmark Report z roku 2011, ktorú vypracovala Spolková sieťová agentúra pre elektrickú energiu, plyn, telekomunikácie, poštové služby a železnice (Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen), s. 10.

11

(12)  Podľa správy Monitoring Benchmark Report z roku 2011, ktorú vypracovala Spolková sieťová agentúra pre elektrickú energiu, plyn, telekomunikácie, poštové služby a železnice (Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen).

12

(13)  Vec COMP M -4110 EO N – ENDESA, z 25.4.2006, bod 10, s. 3.

13

(14)  Vec COMP/M. 3696 E.ON – MOL z 21.1.2005, bod 223, vec COMP/M.5467, RWE- ESSENT z 23.6.2009, bod 23.

14

(15)  Podľa stanoviska Spolkového kartelového úradu, s. 5.

15

(16)  Podľa stanoviska Spolkového kartelového úradu, s. 5.

16

(17)  Odmeňovanie jednotlivého prevádzkovateľa sa napriek tomu môže meniť v závislosti od toho, či sa mu podarí uviesť na trh jeho elektrickú energiu za cenu, ktorá je vyššia než priemerná mesačná cena.

17

(18)  Rozhodnutia Komisie 2008/585/ES (Ú. v. EÚ L 188, 16.7.2008, s. 28, odôvodnenie 9) a 2008/741/ES (Ú. v. EÚ L 251, 19.9.2008, s. 35, odôvodnenie 9) a vec COMP/M.3440 – ENI/EDP/GDP z 9.12.2004, bod 23.

18

(19)  Rozhodnutie Komisie 2010/403/ES (Ú. v. EÚ L 186, 20.7.2010, s. 44, odôvodnenie. 9).

19

(20)  Vec COMP/M.3268 – SYDKRAFT/GRANINGE z 30.10.2003, bod 27, a COMP/M. 3665 – ENEL/SLOVENSKÉ ELEKTRÁRNE z 26.4.2005, bod 14.

20

(21)  Rozhodnutia Komisie 2009/47/ES (Ú. v. EÚ L 19, 23.1.2009, s. 57), 2008/585/ES, 2008/741/ES, 2007/141/ES (Ú. v. EÚ L 62, 1.3.2007, s. 23), 2007/706/ES (Ú. v. EÚ L 287, 1.11.2007, s. 18), 2006/211/ES (Ú. v. EÚ L 76, 15.3.2006, s. 6) a 2006/422/ES (Ú. v. EÚ L 168, 21.6.2006, s. 33).

21

(22)  Podľa stanoviska Spolkového kartelového úradu, s. 7 ods. 2.

22

(23)  Kumulatívne trhové podiely prvých troch výrobcov v Spojenom kráľovstve (39 %), Rakúsku (52 %) a Poľsku (55 %) majú nižšie hodnoty, ale zodpovedajúce hodnoty vo Fínsku (73,6 %) a Švédsku (87 %) sú vyššie.

23

(24)  Výroba sa počíta s prihliadnutím na vlastné elektrárne, podiely v spoločne vlastnených elektrárňach a dlhodobý zmluvne zaistený výstup (práva čerpania).

24

(25)  Podľa stanoviska Spolkového kartelového úradu, s. 7 ods. 3.

25

(26)  http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/legislation/doc/20100609_internal_market_report_2009_2010.pdf.

26

(27)  Pozri stranu 7 ods. 4 pracovného dokumentu útvarov Komisie.

27

(28)  Tabuľka 3.1 technickej prílohy, s. 12 technickej prílohy pracovného dokumentu útvarov Komisie s názvom Správa o pokroku pri vytváraní vnútorného trhu s plynom a elektrickou energiou za roky 2009 – 2010 z júna 2011.

28

(29)  Herfindahl-Hirschmanov index: je definovaný ako súčet štvorcov trhových podielov jednotlivých podnikov. Jeho rozsah môže byť od takmer 0 až po 10 000 a pohybovať sa od veľmi veľkého množstva veľmi malých podnikov až po jedného monopolného výrobcu. Poklesy v HHI všeobecne predstavujú nárast hospodárskej súťaže, pričom nárasty predpokladajú opak.

29

(30)  Podľa tabuľky 2.1, s. 6 a tabuľky 2.2, s. 7 technickej prílohy pracovného dokumentu útvarov Komisie s názvom „2009-2010 Report on Progress in Creating the Internal Gas and Electricity Market“ z júna 2011 zaznamenalo Nemecko v roku 2009 zmenu zákazníkov v prípade veľkého priemyslu v rozsahu 10,7 % v objeme a vo výške 15,6 podľa oprávnených odberných miest.

30

(31)  Podľa správy Monitoring Benchmark report z roku 2011, ktorú vypracovala Spolková sieťová agentúra pre elektrickú energiu, plyn, telekomunikácie, poštové služby a železnice (Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen), s. 28, nemecký veľkoobchodný trh je vysoko likvidný. V roku 2010 objem veľkoobchodných súm narástol podľa odhadov na 10 600 TWh, čo je viac než sedemnásťnásobok skutočného dopytu po elektrickej energii v Nemecku.

31

(32)  Za dodatočný ukazovateľ by sa malo považovať aj fungovanie vyrovnávacích mechanizmov napriek tomu, že predstavujú len malý podiel celkového množstva elektrickej energie vyrobenej a/alebo spotrebovanej v členskom štáte. Dôvodom toho je, že ak existuje veľký rozdiel medzi cenou, za ktorú prevádzkovatelia prenosovej sústavy poskytujú vyrovnávaciu elektrickú energiu, a cenou, za ktorú nakupujú späť nadbytočnú produkciu, môže to byť problém pre menších účastníkov trhu a podkopávať rozvoj hospodárskej súťaže.

32

(33)  V zmysle tohto rozhodnutia a v súlade so zákonom EEG je „zariadenie podľa zákona EEG“ každé zariadenie vyrábajúce elektrickú energiu z obnoviteľných zdrojov alebo z banského plynu. Zariadenia vyrábajúce elektrickú energiu z energie z obnoviteľných zdrojov alebo z banského plynu rovnako znamenajú všetky zariadenia, ktoré dostávajú energiu, ktorá bola dočasne uskladnená a pochádza výhradne z energie z obnoviteľných zdrojov alebo z banského plynu, a premieňajú ju na elektrickú energiu; a „prevádzkovateľ zariadenia podľa zákona EEG“ je každý bez ohľadu na otázku vlastníctva, kto využíva zariadenia na výrobu elektrickej energie z energie z obnoviteľných zdrojov alebo z banského plynu.

33

(34)  Sadzby odmien za elektrickú energiu v rozsahu pôsobnosti zákona EEG sú pravidelne nad cenou na burze, a elektrická energia v rozsahu pôsobnosti zákona EEG je preto drahšia než elektrická energia vyrábaná konvenčne. Tieto dodatočné náklady musia znášať spotrebitelia energie prostredníctvom poplatku podľa zákona EEG (3,5 centov/kWh v roku 2011).

34

(35)  Tento fenomén sa niekedy označuje ako „Grünstromprivileg“.

35

(36)  Prevádzkovatelia prenosovej sústavy odhadujú, že podiel takéhoto priameho uvádzania na trh (§33b EEG (2012)) bude v roku 2012 3,7 %.

36

Pozri http://www.eeg-kwk.net/de/file/111115_Eckwerte_Einspeisung_final.pdf.

(37)  Pozri http://www.eeg-kwk.net/de/file/111115_Eckwerte_Einspeisung_final.pdf.

37

---

| 26.4.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 114/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 114/28

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE

z 24. apríla 2012,

ktorým sa Srbsko uznáva za krajinu bez výskytu Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman a Kotthoff) Davis et al.

[oznámené pod číslom C(2012) 2524]

(2012/219/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Rady 2000/29/ES z 8. mája 2000 o ochranných opatreniach proti zavlečeniu organizmov škodlivých pre rastliny alebo rastlinné produkty do Spoločenstva a proti ich rozšíreniu v rámci Spoločenstva (1), a najmä na jej bod 12 časti A prílohy III,

keďže:

| (1) | V bode 12 časti A prílohy III k smernici 2000/29/ES sa stanovuje všeobecný zákaz týkajúci sa zavlečenia do Únie hľuzy druhu Solanum L. a jej krížencov, inej ako je špecifikované v bodoch 10 a 11 uvedenej časti A vrátane hľuzy Solanum tuberosum L. s pôvodom v tretích krajinách. Tento zákaz sa nemá vzťahovať na európske tretie krajiny uznané za krajiny bez výskytu Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman a Kotthoff) Davis et al. (ďalej len „organizmus“). |
| --- | --- |

(1)

V bode 12 časti A prílohy III k smernici 2000/29/ES sa stanovuje všeobecný zákaz týkajúci sa zavlečenia do Únie hľuzy druhu Solanum L. a jej krížencov, inej ako je špecifikované v bodoch 10 a 11 uvedenej časti A vrátane hľuzy Solanum tuberosum L. s pôvodom v tretích krajinách. Tento zákaz sa nemá vzťahovať na európske tretie krajiny uznané za krajiny bez výskytu Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman a Kotthoff) Davis et al. (ďalej len „organizmus“).

| (2) | Z oficiálnych správ týkajúcich sa prieskumných kampaní v rokoch 2009, 2010 a 2011 poskytnutých Srbskom a z informácií zhromaždených počas misie vykonanej v tejto krajine Potravinovým a veterinárnym úradom v novembri a decembri 2009 vyplýva, že tento organizmus sa v Srbsku nevyskytuje a že krajina v súvislosti s ním zaviedla kontrolné, inšpekčné a skúšobné postupy pri dovoze a domácej produkcii hľuzy Solanum tuberosum L. |
| --- | --- |

(2)

Z oficiálnych správ týkajúcich sa prieskumných kampaní v rokoch 2009, 2010 a 2011 poskytnutých Srbskom a z informácií zhromaždených počas misie vykonanej v tejto krajine Potravinovým a veterinárnym úradom v novembri a decembri 2009 vyplýva, že tento organizmus sa v Srbsku nevyskytuje a že krajina v súvislosti s ním zaviedla kontrolné, inšpekčné a skúšobné postupy pri dovoze a domácej produkcii hľuzy Solanum tuberosum L.

| (3) | Je preto vhodné uznať Srbsko za krajinu bez výskytu tohto organizmu. |
| --- | --- |

(3)

Je preto vhodné uznať Srbsko za krajinu bez výskytu tohto organizmu.

| (4) | Toto rozhodnutie nemá vplyv na žiadne následné zistenia, ktoré by mohli preukázať, že sa tento organizmus v Srbsku vyskytuje. |
| --- | --- |

(4)

Toto rozhodnutie nemá vplyv na žiadne následné zistenia, ktoré by mohli preukázať, že sa tento organizmus v Srbsku vyskytuje.

| (5) | Komisia požiada Srbsko, aby každý rok poskytlo informácie potrebné na overenie, že Srbsko je stále krajinou bez výskytu tohto organizmu. |
| --- | --- |

(5)

Komisia požiada Srbsko, aby každý rok poskytlo informácie potrebné na overenie, že Srbsko je stále krajinou bez výskytu tohto organizmu.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre zdravie rastlín, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre zdravie rastlín,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Uznanie

Srbsko sa uznáva za krajinu bez výskytu Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckerman a Kotthoff) Davis et al.

Článok 2

Adresáti

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 24. apríla 2012

Za Komisiu

John DALLI

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

---

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI

| 26.4.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 114/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 114/29

---

ROZHODNUTIESPOLOČNÉHO VÝBORU EÚ – EZVO PRE SPOLOČNÝ TRANZITNÝ REŽIM č. 1/2012

z 19. januára 2012

o vyzvaní Chorvátska na pristúpenie k Dohovoru z 20. mája 1987 o spoločnom tranzitnom režime

(2012/220/EÚ)

SPOLOČNÝ VÝBOR,

so zreteľom na Dohovor z 20. mája 1987 o spoločnom tranzitnom režime (1) (ďalej len „dohovor“), a najmä na jeho článok 15 ods. 3 písm. e),

keďže:

| (1) | Podporu obchodu s Chorvátskom by uľahčil spoločný tranzitný režim pre tovar prepravovaný medzi Chorvátskom a Európskou úniou, Islandskou republikou, Nórskym kráľovstvom a Švajčiarskou konfederáciou. |
| --- | --- |

(1)

Podporu obchodu s Chorvátskom by uľahčil spoločný tranzitný režim pre tovar prepravovaný medzi Chorvátskom a Európskou úniou, Islandskou republikou, Nórskym kráľovstvom a Švajčiarskou konfederáciou.

| (2) | Na dosiahnutie tohto režimu je vhodné vyzvať Chorvátsko, aby pristúpilo k dohovoru, |
| --- | --- |

(2)

Na dosiahnutie tohto režimu je vhodné vyzvať Chorvátsko, aby pristúpilo k dohovoru,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

V súlade s článkom 15a dohovoru sa Chorvátsko vyzýva, vo forme výmeny listov medzi Radou Európskej únie a Chorvátskom v prílohe k tomuto rozhodnutiu, aby k dohovoru pristúpilo od 1. júla 2012.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 19. januára 2012

Za Spoločný výbor

predseda

Mirosław ZIELIŃSKI

---

(1)  Ú. v. ES L 226, 13.8.1987, s. 2.

1

---

PRÍLOHA

Vážený pane,

je mi cťou informovať Vás o rozhodnutí Spoločného výboru EÚ – EZVO pre spoločný tranzitný režim z 19. januára 2012 (rozhodnutie č. 1/2012), ktorým sa Chorvátsko vyzýva, aby sa stalo zmluvnou stranou Dohovoru z 20. mája 1987 o spoločnom tranzitnom režime. Európska únia vyzýva Chorvátsko, aby poskytlo uistenie, že bude uplatňovať vyššie uvedený dohovor na nediskriminačnom základe pre všetky členské štáty.

Pristúpenie Chorvátska k dohovoru sa môže vykonať uložením jeho listiny o pristúpení na Generálnom sekretariáte Rady Európskej únie spolu s prekladom dohovoru do úradného jazyka Chorvátska v súlade s článkom 15a dohovoru.

Prijmite, prosím, ubezpečenie o mojej najhlbšej úcte.

Generálny tajomník

Generálny sekretariát Rady Európskej únie

Chorvátsko,

berúc na vedomie rozhodnutie Spoločného výboru EÚ – EZVO pre spoločný tranzitný režim z 19. januára 2012 (rozhodnutie č. 1/2012), ktorým sa Chorvátsko vyzýva, aby pristúpilo k Dohovoru z 20. mája 1987 o spoločnom tranzitnom režime (ďalej len „dohovor“),

berúc do úvahy vyzvanie na pristúpenie k dohovoru a

želajúc si stať sa zmluvnou stranou dohovoru,

TÝMTO

pristupuje k dohovoru,

pripája k tejto listine preklad dohovoru do úradného jazyka Chorvátska,

vyhlasuje, že prijíma všetky odporúčania a rozhodnutia Spoločného výboru EÚ – EZVO o spoločnom tranzitnom režime prijaté medzi 19. januárom 2012 a dňom, kedy pristúpenie Chorvátska nadobúda účinnosť v súlade s článkom 15a dohovoru.

V ...

---

| 26.4.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 114/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 114/31

---

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EÚ – EZVO O ZJEDNODUŠENÍ FORMALÍT PRI OBCHODOVANÍ S TOVAROM č. 1/2012

z 19. januára 2012

o vyzvaní Chorvátska na pristúpenie k Dohovoru z 20. mája 1987 o zjednodušení formalít pri obchodovaní s tovarom

(2012/221/EÚ)

SPOLOČNÝ VÝBOR,

so zreteľom na Dohovor z 20. mája 1987 o zjednodušení formalít pri obchodovaní s tovarom (1) (ďalej len „dohovor“), a najmä na jeho článok 11 ods. 3,

keďže:

| (1) | Výmenu tovaru s Chorvátskom by uľahčilo zjednodušenie formalít, ktoré ovplyvňujú obchodovanie s tovarom medzi Chorvátskom a Európskou úniou, Islandskou republikou, Nórskym kráľovstvom a Švajčiarskou konfederáciou. |
| --- | --- |

(1)

Výmenu tovaru s Chorvátskom by uľahčilo zjednodušenie formalít, ktoré ovplyvňujú obchodovanie s tovarom medzi Chorvátskom a Európskou úniou, Islandskou republikou, Nórskym kráľovstvom a Švajčiarskou konfederáciou.

| (2) | Na dosiahnutie tohto zjednodušenia je vhodné vyzvať Chorvátsko, aby pristúpilo k dohovoru, |
| --- | --- |

(2)

Na dosiahnutie tohto zjednodušenia je vhodné vyzvať Chorvátsko, aby pristúpilo k dohovoru,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

V súlade s článkom 11a dohovoru sa Chorvátsko vyzýva, vo forme výmeny listov medzi Radou Európskej únie a Chorvátskom v prílohe k tomuto rozhodnutiu, aby k dohovoru pristúpilo od 1. júla 2012.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 19. januára 2012

Za Spoločný výbor

predseda

Mirosław ZIELIŃSKI

---

(1)  Ú. v. ES L 134, 22.5.1987, s. 2.

1

---

PRÍLOHA

Vážený pane,

je mi cťou informovať Vás o rozhodnutí spoločného výboru EÚ-EZVO pre zjednodušenie formalít pri obchodovaní s tovarom z 19. januára 2012 (rozhodnutie č. 1/2012), ktorým sa Chorvátsko vyzýva, aby sa stalo zmluvnou stranou Dohovoru z 20. mája 1987 o zjednodušení formalít pri obchodovaní s tovarom.

Pristúpenie Chorvátska k dohovoru sa môže vykonať uložením jeho listiny o pristúpení na Generálnom sekretariáte Rady Európskej únie spolu s prekladom dohovoru do úradného jazyka Chorvátska v súlade s článkom 11a dohovoru.

Prijmite, prosím, ubezpečenie o mojej najhlbšej úcte.

generálny tajomník

Generálny sekretariát Rady Európskej únie

Chorvátsko,

berúc na vedomie rozhodnutie spoločného výboru EÚ-EZVO pre zjednodušenie formalít pri obchodovaní s tovarom z 19. januára 2012 (rozhodnutie č. 1/2012), ktorým sa Chorvátsko vyzýva, aby pristúpilo k Dohovoru z 20. mája 1987 o zjednodušení formalít pri obchodovaní s tovarom (ďalej len „dohovor“),

želajúc si stať sa zmluvnou stranou dohovoru,

TÝMTO

pristupuje k dohovoru,

pripája k tejto listine preklad dohovoru do úradného jazyka Chorvátska,

vyhlasuje, že prijíma všetky odporúčania a rozhodnutia spoločného výboru EÚ-EZVO pre zjednodušenie formalít pri obchodovaní s tovarom, prijaté medzi 19. januárom 2012 a dátumom, kedy pristúpenie Chorvátska nadobúda účinnosť v súlade s článkom 11a dohovoru.

V ...

---

| 26.4.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 114/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 114/33

---

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EÚ – EZVO PRE SPOLOČNÝ TRANZITNÝ REŽIM č. 2/2012

z 19. januára 2012

o vyzvaní Turecka na pristúpenie k Dohovoru z 20. mája 1987 o spoločnom tranzitnom režime

(2012/222/EÚ)

SPOLOČNÝ VÝBOR,

so zreteľom na Dohovor z 20. mája 1987 o spoločnom tranzitnom režime (1) (ďalej len „dohovor“), a najmä na jeho článok 15 ods. 3 písm. e),

keďže:

| (1) | Podporu obchodu s Tureckom by uľahčil spoločný tranzitný režim pre tovar prepravovaný medzi Tureckom a Európskou úniou, Islandskou republikou, Nórskym kráľovstvom a Švajčiarskou konfederáciou. |
| --- | --- |

(1)

Podporu obchodu s Tureckom by uľahčil spoločný tranzitný režim pre tovar prepravovaný medzi Tureckom a Európskou úniou, Islandskou republikou, Nórskym kráľovstvom a Švajčiarskou konfederáciou.

| (2) | Na dosiahnutie tohto režimu je vhodné vyzvať Turecko na pristúpenie k dohovoru, |
| --- | --- |

(2)

Na dosiahnutie tohto režimu je vhodné vyzvať Turecko na pristúpenie k dohovoru,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

V súlade s článkom 15a dohovoru sa Turecko vyzýva vo forme výmeny listov medzi Radou Európskej únie a Tureckom uvedenými v prílohe k tomuto rozhodnutiu, aby k dohovoru pristúpilo od 1. júla 2012.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 19. januára 2012

Za Spoločný výbor

predseda

Mirosław ZIELIŃSKI

---

(1)  Ú. v. ES L 226, 13.8.1987, s. 2.

1

---

PRÍLOHA

Vážený pane,

je mi cťou informovať Vás o rozhodnutí Spoločného výboru EÚ – EZVO pre spoločný tranzitný režim z 19. januára 2012 (rozhodnutie č. 2/2012), ktorým sa Turecko vyzýva, aby sa stalo zmluvnou stranou Dohovoru z 20. mája 1987 o spoločnom tranzitnom režime. Európska únia vyzýva Turecko, aby poskytlo uistenie, že bude uplatňovať vyššie uvedený dohovor na nediskriminačnom základe pre všetky členské štáty.

Pristúpenie Turecka k dohovoru sa môže vykonať uložením jeho listiny o pristúpení na Generálnom sekretariáte Rady Európskej únie spolu s prekladom dohovoru do úradného jazyka Turecka v súlade s článkom 15a dohovoru.

Prijmite, prosím, ubezpečenie o mojej najhlbšej úcte.

Generálny tajomník

Generálny sekretariát Rady Európskej únie

Turecko,

berúc na vedomie rozhodnutie Spoločného výboru EÚ – EZVO pre spoločný tranzit z 19. januára 2012 (rozhodnutie č. 2/2012), ktorým sa Turecko vyzýva, aby pristúpilo k Dohovoru z 20. mája 1987 o spoločnom tranzitnom režime (ďalej len „dohovor“),

berúc do úvahy vyzvanie na pristúpenie k dohovoru a

želajúc si stať sa zmluvnou stranou dohovoru,

TÝMTO

pristupuje k dohovoru,

pripája k tejto listine preklad dohovoru do úradného jazyka Turecka,

vyhlasuje, že prijíma všetky odporúčania a rozhodnutia Spoločného výboru EÚ – EZVO pre spoločný tranzit prijaté medzi 19. januárom 2012 a dňom, keď pristúpenie Turecka nadobudne účinnosť v súlade s článkom 15a dohovoru.

V ...

---

| 26.4.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 114/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 114/35

---

ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EÚ – EZVO PRE ZJEDNODUŠENIE FORMALÍT PRI OBCHODOVANÍ S TOVAROM č. 2/2012

z 19. januára 2012

o vyzvaní Turecka na pristúpenie k Dohovoru z 20. mája 1987 o zjednodušení formalít pri obchodovaní s tovarom

(2012/223/EÚ)

SPOLOČNÝ VÝBOR,

so zreteľom na Dohovor z 20. mája 1987 o zjednodušení formalít pri obchodovaní s tovarom (1) (ďalej len „dohovor“), a najmä na jeho článok 11 ods. 3,

keďže:

| (1) | Pri príprave rozšírenia Európskej únie o Turecko by výmenu tovaru s Tureckom uľahčilo zjednodušenie formalít, ktoré ovplyvňujú obchodovanie s tovarom medzi Tureckom a Európskou úniou, Islandskou republikou, Nórskym kráľovstvom a Švajčiarskou konfederáciou. |
| --- | --- |

(1)

Pri príprave rozšírenia Európskej únie o Turecko by výmenu tovaru s Tureckom uľahčilo zjednodušenie formalít, ktoré ovplyvňujú obchodovanie s tovarom medzi Tureckom a Európskou úniou, Islandskou republikou, Nórskym kráľovstvom a Švajčiarskou konfederáciou.

| (2) | Na dosiahnutie tohto zjednodušenia je vhodné vyzvať Turecko, aby pristúpilo k dohovoru, |
| --- | --- |

(2)

Na dosiahnutie tohto zjednodušenia je vhodné vyzvať Turecko, aby pristúpilo k dohovoru,

PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

V súlade s článkom 11a dohovoru sa Turecko vyzýva vo forme výmeny listov medzi Radou Európskej únie a Tureckom uvedenými v prílohe k tomuto rozhodnutiu, aby k dohovoru pristúpilo od 1. júla 2012.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Brussels 19. januára 2012

Za Spoločný výbor

predseda

Mirosław ZIELIŃSKI

---

(1)  Ú. v. ES L 134, 22.5.1987, s. 2.

1

---

PRÍLOHA

Vážený pane,

je mi cťou informovať Vás o rozhodnutí Spoločného výboru EÚ – EZVO pre zjednodušenie formalít pri obchodovaní s tovarom z 19. januára 2012 (rozhodnutie č. 2/2012), ktorým sa Turecka vyzýva, aby sa stalo zmluvnou stranou Dohovoru z 20. mája 1987 o zjednodušení formalít pri obchodovaní s tovarom.

Pristúpenie Turecka k dohovoru sa môže vykonať uložením jeho listiny o pristúpení na Generálnom sekretariáte Rady Európskej únie spolu s prekladom dohovoru do úradného jazyka Turecka v súlade s článkom 11a dohovoru.

Prijmite, prosím, ubezpečenie o mojej najhlbšej úcte.

Generálny tajomník

Generálny sekretariát Rady Európskej únie

Turecko,

berúc na vedomie rozhodnutie Spoločného výboru EÚ – EZVO pre zjednodušenie formalít pri obchodovaní s tovarom z 19. januára 2012 (rozhodnutie č. 2/2012), ktorým sa Turecko vyzýva, aby pristúpilo k Dohovoru z 20. mája 1987 o zjednodušení formalít pri obchodovaní s tovarom (ďalej len „dohovor“),

želajúc si stať sa zmluvnou stranou dohovoru,

TÝMTO

pristupuje k dohovoru,

pripája k tejto listine preklad dohovoru do úradného jazyka Turecka,

vyhlasuje, že prijíma všetky odporúčania a rozhodnutia Spoločného výboru EÚ – EZVO pre zjednodušenie formalít pri obchodovaní s tovarom prijaté medzi 19. januárom 2012 a dňom, keď pristúpenie Turecka nadobudne účinnosť v súlade s článkom 11a dohovoru.

V ...

---