# Euroopa Liidu L 203/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.203.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 203 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide31. juuli 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.203.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 203

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide31. juuli 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 692/2012, 24. juuli 2012, millega muudetakse määrusi (EL) nr 43/2012 ja (EL) nr 44/2012 seoses hiid-sarvikrai kaitse ja teatavate püügivõimalustega | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 693/2012, 25. juuli 2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 723/2011 (millega laiendatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Malaisiast lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte), et vabastada nimetatud meetmetest üks Malaisia eksportiv tootja ja lõpetada kõnealuse tootja impordi registreerimine | 23 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 694/2012, 27. juuli 2012, millega määratakse kindlaks anšoovisepüügi võimalused Biskaia lahes püügihooajaks 2012–2013 | 26 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 695/2012, 24. juuli 2012, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel hariliku merikeele püük VIIIa ja VIIIb püügipiirkonnas | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 696/2012, 25. juuli 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 30 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 697/2012, 25. juuli 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 32 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 698/2012, 25. juuli 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 34 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 699/2012, 30. juuli 2012, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Türgist pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes | 37 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 700/2012, 30. juuli 2012, millega vähendatakse teatavate kalavarude 2012. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra | 52 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 701/2012, 30. juuli 2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga | 60 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 702/2012, 30. juuli 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 64 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/449/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 27. juuli 2012, millega muudetakse otsust 2003/467/EÜ seoses Läti tunnistamisega ametlikult veiste ensootilise leukoosi vabaks liikmesriigiks
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 5185 all)

   (
  1
  ) | 66 |
| | | 2012/450/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 27. juuli 2012, millega muudetakse otsust 2009/821/EÜ piirikontrollipunktide loetelu osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 5187 all)

   (
  1
  ) | 68 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 692/2012, 24. juuli 2012, millega muudetakse määrusi (EL) nr 43/2012 ja (EL) nr 44/2012 seoses hiid-sarvikrai kaitse ja teatavate püügivõimalustega

1

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 693/2012, 25. juuli 2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 723/2011 (millega laiendatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Malaisiast lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte), et vabastada nimetatud meetmetest üks Malaisia eksportiv tootja ja lõpetada kõnealuse tootja impordi registreerimine

23

*

Nõukogu määrus (EL) nr 694/2012, 27. juuli 2012, millega määratakse kindlaks anšoovisepüügi võimalused Biskaia lahes püügihooajaks 2012–2013

26

*

Komisjoni määrus (EL) nr 695/2012, 24. juuli 2012, millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel hariliku merikeele püük VIIIa ja VIIIb püügipiirkonnas

28

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 696/2012, 25. juuli 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

30

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 697/2012, 25. juuli 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

32

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 698/2012, 25. juuli 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

34

*

Komisjoni määrus (EL) nr 699/2012, 30. juuli 2012, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Türgist pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes

37

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 700/2012, 30. juuli 2012, millega vähendatakse teatavate kalavarude 2012. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra

52

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 701/2012, 30. juuli 2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga

60

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 702/2012, 30. juuli 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

64

OTSUSED

2012/449/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 27. juuli 2012, millega muudetakse otsust 2003/467/EÜ seoses Läti tunnistamisega ametlikult veiste ensootilise leukoosi vabaks liikmesriigiks
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 5185 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 5185 all)

1

66

2012/450/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 27. juuli 2012, millega muudetakse otsust 2009/821/EÜ piirikontrollipunktide loetelu osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 5187 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 5187 all)

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 31.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 692/2012,

24. juuli 2012,

millega muudetakse määrusi (EL) nr 43/2012 ja (EL) nr 44/2012 seoses hiid-sarvikrai kaitse ja teatavate püügivõimalustega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrustega (EL) nr 43/2012 (1) ja (EL) nr 44/2012 (2) määratakse 2012. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ning ELi kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes. |
| --- | --- |

(1)

Määrustega (EL) nr 43/2012 (1) ja (EL) nr 44/2012 (2) määratakse 2012. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ning ELi kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes.

| (2) | Metsloomade rändliikide kaitse konventsiooniosaliste 10. kohtumisel, mis toimus 20.–25. novembril 2011 Bergenis, lisati hiid-sarvikrai (Manta birostris) konventsiooni I ja II lisas nimetatud kaitstud liikide loetellu. Seepärast on asjakohane ette näha hiid-sarvikrai kaitse seoses kõigis vetes kalastavate ELi kalalaevadega ja liidu vetes kalastavate liitu mittekuuluvate riikide kalalaevadega. |
| --- | --- |

(2)

Metsloomade rändliikide kaitse konventsiooniosaliste 10. kohtumisel, mis toimus 20.–25. novembril 2011 Bergenis, lisati hiid-sarvikrai (Manta birostris) konventsiooni I ja II lisas nimetatud kaitstud liikide loetellu. Seepärast on asjakohane ette näha hiid-sarvikrai kaitse seoses kõigis vetes kalastavate ELi kalalaevadega ja liidu vetes kalastavate liitu mittekuuluvate riikide kalalaevadega.

| (3) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteele (STECF) anti võimalus katsetada täielikult dokumenteeritud püügikvoote erinevate varude kohta Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) VII vööndis, et määrata kindlaks püügikvootide mõju suremusele, tagasiheitele ja valikulisele püügile mitme liigiga püügipiirkondades. Katsed toimuksid atlandi merilesta, euroopa merikuradi, megrimi ja merluusi varude suhtes, kellele eraldataks täiendavalt 1 % kvooti, ning kilttursavaru suhtes, kellele eraldataks täiendavalt 5 % kvooti. Oma vastuses komisjoni taotlusele toetab STECF nimetatud katseid ja näeb selles olulist sammu püügikvootide majandamise lähenemisviisi arendamisel. Samuti märgib STECF, et asjaomaste varude üldise kalastussuremuse suurenemise oht on nimetatud katsete käigus väga väike. Seetõttu on asjakohane muuta asjaomaseid lubatud kogupüügiga seotud kandeid, et teha nimetatud täiendavad kvoodid kättesaadavaks hinnatavates katsetes osalevatele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(3)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteele (STECF) anti võimalus katsetada täielikult dokumenteeritud püügikvoote erinevate varude kohta Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) VII vööndis, et määrata kindlaks püügikvootide mõju suremusele, tagasiheitele ja valikulisele püügile mitme liigiga püügipiirkondades. Katsed toimuksid atlandi merilesta, euroopa merikuradi, megrimi ja merluusi varude suhtes, kellele eraldataks täiendavalt 1 % kvooti, ning kilttursavaru suhtes, kellele eraldataks täiendavalt 5 % kvooti. Oma vastuses komisjoni taotlusele toetab STECF nimetatud katseid ja näeb selles olulist sammu püügikvootide majandamise lähenemisviisi arendamisel. Samuti märgib STECF, et asjaomaste varude üldise kalastussuremuse suurenemise oht on nimetatud katsete käigus väga väike. Seetõttu on asjakohane muuta asjaomaseid lubatud kogupüügiga seotud kandeid, et teha nimetatud täiendavad kvoodid kättesaadavaks hinnatavates katsetes osalevatele liikmesriikidele.

| (4) | Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) tunnistas oma 8. iga-aastasel kohtumisel 26.–30. märtsini Guamis (Ameerika Ühendriigid) viivitamata kehtetuks sätted, mis käsitlevad suletud piirkondi suursilm-tuuni ja kulduim-tuuni seinnoodaga püügiks teatud avamerepiirkondades. Nimetatud suletud piirkonnad rakendati liidu õiguses määruse (EL) nr 44/2012 artikliga 32, mis tuleks seepärast kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(4)

Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon (WCPFC) tunnistas oma 8. iga-aastasel kohtumisel 26.–30. märtsini Guamis (Ameerika Ühendriigid) viivitamata kehtetuks sätted, mis käsitlevad suletud piirkondi suursilm-tuuni ja kulduim-tuuni seinnoodaga püügiks teatud avamerepiirkondades. Nimetatud suletud piirkonnad rakendati liidu õiguses määruse (EL) nr 44/2012 artikliga 32, mis tuleks seepärast kehtetuks tunnistada.

| (5) | Ühendkuningriik esitas teabe Iiri meres põhjatraaliga ebakammkarpi püüdva laevarühma tursapüügi kohta. Kõnealuse teabe põhjal saab STECFi hinnangul kindlaks teha, et kõnealuse laevarühma tursapüügi, sh tagasiheitekogused ei ületa 1,5 % selle laevarühma kogupüügist. Võttes lisaks arvesse selle laevarühma püügitegevuse seire ja kontrolli tagamiseks rakendatavaid meetmeid ning arvestades, et selle laevarühma hõlmamisega kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne võrreldes selle üldise mõjuga tursavarudele, on asjakohane jätta kõnealune Iiri meres põhjatraaliga ebakammkarpi püüdev laevarühm välja nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava) (3) III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik esitas teabe Iiri meres põhjatraaliga ebakammkarpi püüdva laevarühma tursapüügi kohta. Kõnealuse teabe põhjal saab STECFi hinnangul kindlaks teha, et kõnealuse laevarühma tursapüügi, sh tagasiheitekogused ei ületa 1,5 % selle laevarühma kogupüügist. Võttes lisaks arvesse selle laevarühma püügitegevuse seire ja kontrolli tagamiseks rakendatavaid meetmeid ning arvestades, et selle laevarühma hõlmamisega kaasneks halduskoormus, mis on ebaproportsionaalne võrreldes selle üldise mõjuga tursavarudele, on asjakohane jätta kõnealune Iiri meres põhjatraaliga ebakammkarpi püüdev laevarühm välja nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1342/2008 (millega kehtestatakse tursavarude ja nende varude püügi pikaajaline kava) (3) III peatükis sätestatud püügikoormuse reguleerimise korra kohaldamisalast.

| (6) | Tursa lubatud kogupüük Kattegatis peaks olema võrdne liidu kvoodiga. Sellepärast tuleks vastavalt muuta asjaomast arvu määruses (EL) nr 43/2012. |
| --- | --- |

(6)

Tursa lubatud kogupüük Kattegatis peaks olema võrdne liidu kvoodiga. Sellepärast tuleks vastavalt muuta asjaomast arvu määruses (EL) nr 43/2012.

| (7) | Kvootide ülekandmise tõttu liidu ja teiste Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) lepinguosaliste vahel said liidule 2012. aastal kättesaadavaks täiendavad kalapüügivõimalused. Seetõttu tuleks 2012. aasta osas muuta määruse (EL) nr 44/2012 IC lisa, et kajastada neid uusi kalapüügivõimalusi. Kõnealused muudatused puudutavad 2012. aastat ning ei peaks mingil moel mõjutama suhtelist stabiilsust. |
| --- | --- |

(7)

Kvootide ülekandmise tõttu liidu ja teiste Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) lepinguosaliste vahel said liidule 2012. aastal kättesaadavaks täiendavad kalapüügivõimalused. Seetõttu tuleks 2012. aasta osas muuta määruse (EL) nr 44/2012 IC lisa, et kajastada neid uusi kalapüügivõimalusi. Kõnealused muudatused puudutavad 2012. aastat ning ei peaks mingil moel mõjutama suhtelist stabiilsust.

| (8) | Määruse (EL) nr 43/2012 IIC lisas määratakse kindlaks püügikoormuse piirangud seoses merikeele varude majandamisega La Manche’i lääneosas ICESi VIIe rajoonis. Ühendkuningriigi taotlusel küsis komisjon STECFi arvamust selle kohta, kas IIC lisa võiks muuta nii, et kehtestada nimetatud lisa punktis 1.2 osutatud praeguse kindlaksmääratud võrdlusaasta asemel liikuv võrdlusperiood passiivpüüniste vabastamiseks. Oma vastuses on STECF seisukohal, et hilisem aasta või mitmel viimasel aastal põhinev liikuv võrdlusperiood oleksid eelistatud ning leiab, et selle muutuse mõju püügipiirkonnas rakendatud püügikoormusele peaks olema tühine. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) nr 43/2012 IIC lisas määratakse kindlaks püügikoormuse piirangud seoses merikeele varude majandamisega La Manche’i lääneosas ICESi VIIe rajoonis. Ühendkuningriigi taotlusel küsis komisjon STECFi arvamust selle kohta, kas IIC lisa võiks muuta nii, et kehtestada nimetatud lisa punktis 1.2 osutatud praeguse kindlaksmääratud võrdlusaasta asemel liikuv võrdlusperiood passiivpüüniste vabastamiseks. Oma vastuses on STECF seisukohal, et hilisem aasta või mitmel viimasel aastal põhinev liikuv võrdlusperiood oleksid eelistatud ning leiab, et selle muutuse mõju püügipiirkonnas rakendatud püügikoormusele peaks olema tühine.

| (9) | Valge ameerikalutsu lubatud kogupüügi raames NAFO piirkonnas 3NO liikmesriikidele eraldatud kvootide summa annab tulemuseks liidu kvoodi, mis on ühe tonni võrra suurem, kui on ette nähtud kõnealuses piirkondlikus kalandusorganisatsioonis sätestatud kalapüügivõimalustega. Sellepärast tuleks vastavalt muuta asjaomase kvoodi eraldamist määruses (EL) nr 44/2012. |
| --- | --- |

(9)

Valge ameerikalutsu lubatud kogupüügi raames NAFO piirkonnas 3NO liikmesriikidele eraldatud kvootide summa annab tulemuseks liidu kvoodi, mis on ühe tonni võrra suurem, kui on ette nähtud kõnealuses piirkondlikus kalandusorganisatsioonis sätestatud kalapüügivõimalustega. Sellepärast tuleks vastavalt muuta asjaomase kvoodi eraldamist määruses (EL) nr 44/2012.

| (10) | Püügivõimalustealastel läbirääkimistel liidu, Islandi ja Fääri saarte vahel ei jõutud 2012. aasta suhtes kokkuleppele. Seepärast võib kõnealuste läbirääkimiste jaoks reserveeritud kvoodid nüüd eraldada liikmesriikidele. Rannikuäärsete riikide läbirääkimised Kirde-Atlandi makrellivarude majandamise üle lõppesid Reykjavikis 17. veebruaril 2012 tulemuseta. Seejärel jõudsid liit ja Norra kooskõlas omavaheliste kahepoolsete lepingutega kokkuleppele oma 2012. aasta vastavate makrelli püügivõimaluste kindlaksmääramises. Seetõttu tuleks muuta määruse (EL) nr 44/2012 artiklit 1 ja asjaomast lubatud kogupüüki (TAC) selle IA ja IB lisas, et jagada eraldamata kvoodid ja kajastada Kirde-Atlandi makrelli kvootide tavapärast jagamist. |
| --- | --- |

(10)

Püügivõimalustealastel läbirääkimistel liidu, Islandi ja Fääri saarte vahel ei jõutud 2012. aasta suhtes kokkuleppele. Seepärast võib kõnealuste läbirääkimiste jaoks reserveeritud kvoodid nüüd eraldada liikmesriikidele. Rannikuäärsete riikide läbirääkimised Kirde-Atlandi makrellivarude majandamise üle lõppesid Reykjavikis 17. veebruaril 2012 tulemuseta. Seejärel jõudsid liit ja Norra kooskõlas omavaheliste kahepoolsete lepingutega kokkuleppele oma 2012. aasta vastavate makrelli püügivõimaluste kindlaksmääramises. Seetõttu tuleks muuta määruse (EL) nr 44/2012 artiklit 1 ja asjaomast lubatud kogupüüki (TAC) selle IA ja IB lisas, et jagada eraldamata kvoodid ja kajastada Kirde-Atlandi makrelli kvootide tavapärast jagamist.

| (11) | ICESi ning STECFi soovituse kohaselt tuleb märkimisväärselt vähendada tobia TACi ICESi IIa ja IIIa rajooni ning ICESi IV alapiirkonna ELi vetes. Kõnealust soovitust arvesse võttes leppisid Norra ja liit 9. märtsil 2012 lõppenud läbirääkimiste käigus kokku tobia püügivõimaluste Norrale ülekandmise vähendamises. Määrust (EL) nr 44/2012 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

ICESi ning STECFi soovituse kohaselt tuleb märkimisväärselt vähendada tobia TACi ICESi IIa ja IIIa rajooni ning ICESi IV alapiirkonna ELi vetes. Kõnealust soovitust arvesse võttes leppisid Norra ja liit 9. märtsil 2012 lõppenud läbirääkimiste käigus kokku tobia püügivõimaluste Norrale ülekandmise vähendamises. Määrust (EL) nr 44/2012 tuleks vastavalt muuta.

| (12) | Vaikse ookeani lõunaosa avamerepiirkonnas Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) loomise kolmandal rahvusvahelisel kohtumisel 2007. aasta mais võtsid osalejad vastu ajutised meetmed, sealhulgas kalapüügivõimalused, nii pelaagilise kalapüügi kui ka põhjapüügi reguleerimiseks kõnealuses piirkonnas kuni sellise piirkondliku kalandusorganisatsiooni loomiseni. Kõnealused ajutised meetmed vaadati üle 2011. aasta jaanuaris SPRFMO komisjoni teisel ettevalmistaval konverentsil ning need vaadati uuesti üle 2012. aasta 30. jaanuarist3. veebruarini toimunud SPRFMO komisjoni kolmandal ettevalmistaval konverentsil. Need ajutised meetmed on vabatahtlikud ega ole rahvusvahelise õiguse alusel õiguslikult siduvad. Kooskõlas rahvusvahelises mereõiguses sätestatud koostöökohustuste ja kalavarude kaitse kohustustega on siiski asjakohane rakendada neid meetmeid liidu õiguses, kehtestades liidu üldkvoodi ja jaotades selle asjaomaste liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

(12)

Vaikse ookeani lõunaosa avamerepiirkonnas Vaikse ookeani lõunaosa piirkondliku kalandusorganisatsiooni (SPRFMO) loomise kolmandal rahvusvahelisel kohtumisel 2007. aasta mais võtsid osalejad vastu ajutised meetmed, sealhulgas kalapüügivõimalused, nii pelaagilise kalapüügi kui ka põhjapüügi reguleerimiseks kõnealuses piirkonnas kuni sellise piirkondliku kalandusorganisatsiooni loomiseni. Kõnealused ajutised meetmed vaadati üle 2011. aasta jaanuaris SPRFMO komisjoni teisel ettevalmistaval konverentsil ning need vaadati uuesti üle 2012. aasta 30. jaanuarist3. veebruarini toimunud SPRFMO komisjoni kolmandal ettevalmistaval konverentsil. Need ajutised meetmed on vabatahtlikud ega ole rahvusvahelise õiguse alusel õiguslikult siduvad. Kooskõlas rahvusvahelises mereõiguses sätestatud koostöökohustuste ja kalavarude kaitse kohustustega on siiski asjakohane rakendada neid meetmeid liidu õiguses, kehtestades liidu üldkvoodi ja jaotades selle asjaomaste liikmesriikide vahel.

| (13) | Määrusi (EL) nr 43/2012 ja (EL) nr 44/2012 kohaldatakse üldiselt alates 1. jaanuarist 2012. Seepärast tuleks käesolevat määrust samuti kohaldada samast kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomased püügivõimalused ei ole veel ammendatud. Sellele vaatamata peaksid hiid-sarvikrai liiki käsitlevad uued sätted jõustuma alles alates kuupäevast, mil jõustuvad metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni asjaomaste lisade muudatused kooskõlas kõnealuse konventsiooni artikli XI lõikega 5. Samamoodi peaks määruse (EL) nr 44/2012 artikli 32 kehtetuks tunnistama alates 31. märtsist 2012, kooskõlas kuupäevaga, mille WCPFCi on määranud selle jõustumise tähtajaks. Kuna teatavate püügi piirnormide muutmine avaldab mõju majandustegevusele ja liidu kalalaevade kalapüügihooaja kavandamisele, peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist. |
| --- | --- |

(13)

Määrusi (EL) nr 43/2012 ja (EL) nr 44/2012 kohaldatakse üldiselt alates 1. jaanuarist 2012. Seepärast tuleks käesolevat määrust samuti kohaldada samast kuupäevast. Selline tagasiulatuv kohaldamine ei mõjuta õiguskindluse ja õiguspärase ootuse kaitse põhimõtteid, kuna asjaomased püügivõimalused ei ole veel ammendatud. Sellele vaatamata peaksid hiid-sarvikrai liiki käsitlevad uued sätted jõustuma alles alates kuupäevast, mil jõustuvad metsloomade rändliikide kaitse konventsiooni asjaomaste lisade muudatused kooskõlas kõnealuse konventsiooni artikli XI lõikega 5. Samamoodi peaks määruse (EL) nr 44/2012 artikli 32 kehtetuks tunnistama alates 31. märtsist 2012, kooskõlas kuupäevaga, mille WCPFCi on määranud selle jõustumise tähtajaks. Kuna teatavate püügi piirnormide muutmine avaldab mõju majandustegevusele ja liidu kalalaevade kalapüügihooaja kavandamisele, peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist.

| (14) | Määruse (EL) nr 44/2012 vastuvõtmisel ei hõlmanud India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) konventsiooni alas mõõkkala ja pikkuim-tuuni püüdvate liidu laevade maksimaalne arv 15 kalalaeva, mis sõidavad Prantsuse lipu all ja on registreeritud Réunionil. Lisas esitatud liidu laevade koguarvu tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EL) nr 44/2012 vastuvõtmisel ei hõlmanud India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) konventsiooni alas mõõkkala ja pikkuim-tuuni püüdvate liidu laevade maksimaalne arv 15 kalalaeva, mis sõidavad Prantsuse lipu all ja on registreeritud Réunionil. Lisas esitatud liidu laevade koguarvu tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 43/2012 muutmine

Määrust (EL) nr 43/2012 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 12 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „g) | hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõikides vetes.”; |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 12 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„g)

hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõikides vetes.”;

| 2) | artikli 13 järele lisatakse uus artikkel:
  „Artikkel 13a
  Määruse (EL) nr 754/2009 muutmine
  Määruse (EÜ) nr 754/2009 artiklile 1 lisatakse järgmine punkt:






  „i) | Ühendkuningriigi lipu all sõitev laevarühm, millele Ühendkuningriik osutas oma 16. märtsi 2012. aasta taotluses ning mis püüab ebakammkarpi (Aequipecten opercularis) Iiri meres (ICESi piirkond VIIa) Mani saare ümbruses, kasutades 80 mm–100 mm võrgusilma suurusega traaliga spetsiaalset traallaudadega traalnoota, mis on reguleeritud kalu mitte püüdma (2 jala suurune madal ülemine selis, lühikesed või puuduvad puksiirköied ja väike traalisuu).” ”; |
| --- | --- | --- |

2)

artikli 13 järele lisatakse uus artikkel:

„Artikkel 13a

Määruse (EL) nr 754/2009 muutmine

Määruse (EÜ) nr 754/2009 artiklile 1 lisatakse järgmine punkt:

„i)

Ühendkuningriigi lipu all sõitev laevarühm, millele Ühendkuningriik osutas oma 16. märtsi 2012. aasta taotluses ning mis püüab ebakammkarpi (Aequipecten opercularis) Iiri meres (ICESi piirkond VIIa) Mani saare ümbruses, kasutades 80 mm–100 mm võrgusilma suurusega traaliga spetsiaalset traallaudadega traalnoota, mis on reguleeritud kalu mitte püüdma (2 jala suurune madal ülemine selis, lühikesed või puuduvad puksiirköied ja väike traalisuu).” ”;

| 3) | I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

3)

I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 44/2012 muutmine

Määrust (EL) nr 44/2012 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 1 lõiked 3 ja 4 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

artikli 1 lõiked 3 ja 4 jäetakse välja;

| 2) | artikli 13 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „g) | hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõikides vetes.”; |
| --- | --- | --- |

2)

artikli 13 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„g)

hiid-sarvikrai (Manta birostris) kõikides vetes.”;

| 3) | artikkel 32 jäetakse välja; |
| --- | --- |

3)

artikkel 32 jäetakse välja;

| 4) | artikli 37 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „g) | hiid-sarvikrai (Manta birostris) ELi vetes.”; |
| --- | --- | --- |

4)

artikli 37 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„g)

hiid-sarvikrai (Manta birostris) ELi vetes.”;

| 5) | I, IA, IB, IC, IJ ja VI lisasid muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

5)

I, IA, IB, IC, IJ ja VI lisasid muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse 1. jaanuarist 2012.

Erandina käesoleva artikli teisest lõigust kohaldatakse artikli 1 punkti 1, artikli 2 punkte 2 ja 4, I lisa punkti 1 ja II lisa punkti 1 alates 23. veebruarist 2012 ning artikli 2 punkti 3 alates 31. märtsist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  ELT L 25, 27.1.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 25, 27.1.2012, lk 55.

2

(3)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 20.

3

---

I LISA

A OSA

Määruse (EL) nr 43/2012 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | A osa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimesse tabelisse (ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabel) lisatakse pärast kannet Mallotus villosus järgmine kanne:







  „Manta birostris | RMB | Hiid-sarvikrai”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

A osa muudetakse järgmiselt:

a)

esimesse tabelisse (ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabel) lisatakse pärast kannet Mallotus villosus järgmine kanne:

„Manta birostris

RMB

Hiid-sarvikrai”;

| b) | teise tabelisse (tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel) lisatakse pärast heeringat käsitlevat kannet järgmine kanne:







  „Hiid-sarvikrai | RMB | Manta birostris”. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

teise tabelisse (tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel) lisatakse pärast heeringat käsitlevat kannet järgmine kanne:

„Hiid-sarvikrai

RMB

Manta birostris”.

| 2. | B osas






  a) | kanne tursa kohta Kattegatis asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

B osas

a)

kanne tursa kohta Kattegatis asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | Kattegat
  (COD/03AS.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Kattegat

(COD/03AS.)

Taani

82 (1)

Analüütiline TAC

Saksamaa

2 (1)

Rootsi

49 (1)

Euroopa Liit

133 (1)

Lubatud kogupüük (TAC)

133 (1)

| b) | kanne megrimi kohta VII püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Megrim

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

kanne megrimi kohta VII püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Megrim

Lepidorhombus spp.

| Püügipiirkond | : | VII
  (LEZ/07.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VII

(LEZ/07.)

Belgia

470 (2)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11.

Hispaania

5 216 (2)

Prantsusmaa

6 329 (2)

Iirimaa

2 878 (2)

Ühendkuningriik

2 492 (2)

Euroopa Liit

17 385

Lubatud kogupüük (TAC)

17 385

| c) | kanne merikuradi kohta VII püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Merikurat

  Lophiidae |
| --- | --- | --- | --- |

c)

kanne merikuradi kohta VII püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Merikurat

Lophiidae

| Püügipiirkond | : | VII
  (ANF/07.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VII

(ANF/07.)

Belgia

2 835 (3)
   (4)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11.

Saksamaa

316 (3)
   (4)

Hispaania

1 126 (3)
   (4)

Prantsusmaa

18 191 (3)
   (4)

Iirimaa

2 325 (3)
   (4)

Madalmaad

367 (3)
   (4)

Ühendkuningriik

5 517 (3)
   (4)

Euroopa Liit

30 677 (3)

Lubatud kogupüük (TAC)

30 677 (3)

| d) | kanne kilttursa kohta VIIb-k, VIII, IX ja X püügipiirkonnas ja CECAF 34.1.1 ELi vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- | --- |

d)

kanne kilttursa kohta VIIb-k, VIII, IX ja X püügipiirkonnas ja CECAF 34.1.1 ELi vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Püügipiirkond | : | VIIb-k, VIII, IX ja X püügipiirkond ning CECAFi püügipiirkonna 34.1.1 ELi veed
  (HAD/7X7A34) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIb-k, VIII, IX ja X püügipiirkond ning CECAFi püügipiirkonna 34.1.1 ELi veed

(HAD/7X7A34)

Belgia

185 (5)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11.

Prantsusmaa

11 096 (5)

Iirimaa

3 699 (5)

Ühendkuningriik

1 665 (5)

Euroopa Liit

16 645

Lubatud kogupüük (TAC)

16 645

| e) | kanne merluusi kohta VI ja VII püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes ning XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- | --- |

e)

kanne merluusi kohta VI ja VII püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes ning XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Merluus

Merluccius merluccius

| Püügipiirkond | : | VI ja VII püügipiirkond, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed ning XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (HKE/571214) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI ja VII püügipiirkond, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed ning XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(HKE/571214)

Belgia

284 (6)
   (8)

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 11.

Hispaania

9 109 (8)

Prantsusmaa

14 067 (6)
   (8)

Iirimaa

1 704 (8)

Madalmaad

183 (6)
   (8)

Ühendkuningriik

5 553 (6)
   (8)

Euroopa Liit

30 900

Lubatud kogupüük (TAC)

30 900 (7)

Eritingimus:

eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid.

| | VIIIa, VIIIb, VIIId and VIIIe
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Belgia | 37 |
| Hispaania | 1 469 |
| Prantsusmaa | 1 469 |
| Iirimaa | 184 |
| Madalmaad | 18 |
| Ühendkuningriik | 827 |
| Euroopa Liit | 4 004”; |

VIIIa, VIIIb, VIIId and VIIIe

(HKE/*8ABDE)

Belgia

37

Hispaania

1 469

Prantsusmaa

1 469

Iirimaa

184

Madalmaad

18

Ühendkuningriik

827

Euroopa Liit

4 004”;

| f) | kanne atlandi merilesta kohta VIId ja VIIe püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- | --- |

f)

kanne atlandi merilesta kohta VIId ja VIIe püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Püügipiirkond | : | VIId ja VIIe
  (PLE/7DE.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIId ja VIIe

(PLE/7DE.)

Belgia

828 (9)

Analüütiline TAC

Prantsusmaa

2 761 (9)

Ühendkuningriik

1 473 (9)

Euroopa Liit

5 062

Lubatud kogupüük (TAC)

5 062

B OSA

| 1. | Määruse (EL) nr 43/2012 IIA lisa 1. liite tabelis c asendatakse Ühendkuningriiki (UK) käsitlev veerg järgmisega:
  „UK
  339 592
  1 086 399
  0
  0
  111 693
  5 970
  158
  70 614”. |
| --- | --- |

1.

Määruse (EL) nr 43/2012 IIA lisa 1. liite tabelis c asendatakse Ühendkuningriiki (UK) käsitlev veerg järgmisega:

„UK

339 592

1 086 399

0

0

111 693

5 970

158

70 614”.

| 2. | Määruse (EL) nr 43/2012 IIC lisa punkt 1.2 asendatakse järgmisega.






  „1.2 | Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevade suhtes, mis püüavad passiivpüünistega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, ja mis on püügiandmete kohaselt püüdnud kolme eelmise aasta jooksul aastas eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt, tingimusel et:






  a) | sellised laevad püüavad 2012. aasta püügiperioodil eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Määruse (EL) nr 43/2012 IIC lisa punkt 1.2 asendatakse järgmisega.

„1.2

Käesolevat lisa ei kohaldata kalalaevade suhtes, mis püüavad passiivpüünistega, mille võrgusilma suurus on vähemalt 120 mm, ja mis on püügiandmete kohaselt püüdnud kolme eelmise aasta jooksul aastas eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt, tingimusel et:

a)

sellised laevad püüavad 2012. aasta püügiperioodil eluskaalus vähem kui 300 kg harilikku merikeelt;

| b) | sellised laevad ei laadi merel kala ümber teisele laevale ning |
| --- | --- |

b)

sellised laevad ei laadi merel kala ümber teisele laevale ning

| c) | iga asjaomane liikmesriik esitab komisjonile 31. juuliks 2012 ja 31. jaanuariks 2013 aruande selliste laevade merikeele püügi kohta kolmel eelnenud aastal ja 2012. aastal. |
| --- | --- |

c)

iga asjaomane liikmesriik esitab komisjonile 31. juuliks 2012 ja 31. jaanuariks 2013 aruande selliste laevade merikeele püügi kohta kolmel eelnenud aastal ja 2012. aastal.

Kui mõni neist tingimustest on täitmata, kaotavad kõnealused laevad kohe vabastuse käesoleva lisa kohaldamisest.”

---

(1)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük ei ole lubatud.”;

(2)  Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud lisakvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele.”;

(3)  Eritingimus: sellest kuni 5 % võib püüda VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas (ANF/*8ABDE).

(4)  Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud lisakvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele.”;

(5)  Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 5 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud lisakvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele.”;

(6)  Seda kvooti võib üle kanda IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada.

(7)  Põhjapoolsete merluusivarude 55 105-tonnise TACi piires.

(8)  Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud lisakvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele.

Eritingimus:

eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid.

| | VIIIa, VIIIb, VIIId and VIIIe
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Belgia | 37 |
| Hispaania | 1 469 |
| Prantsusmaa | 1 469 |
| Iirimaa | 184 |
| Madalmaad | 18 |
| Ühendkuningriik | 827 |
| Euroopa Liit | 4 004”; |

VIIIa, VIIIb, VIIId and VIIIe

(HKE/*8ABDE)

Belgia

37

Hispaania

1 469

Prantsusmaa

1 469

Iirimaa

184

Madalmaad

18

Ühendkuningriik

827

Euroopa Liit

4 004”;

(9)  Sellele kvoodile lisaks võib liikmesriik anda täielikult dokumenteeritud kalapüügi alastes katsetes osalevatele laevadele täiendava püügiosa 1 % ulatuses asjaomasele liikmesriigile eraldatud lisakvoodist vastavalt käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimustele.”.

---

II LISA

Määruse (EL) nr 44/2012 I, IA, IB, IC, IJ ja VI lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | I lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | esimesse tabelisse (ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabel) lisatakse pärast kannet Mallotus villosus järgmine kanne:







  „Manta birostris | RMB | Hiid-sarvikrai”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

I lisa muudetakse järgmiselt.

a)

esimesse tabelisse (ladinakeelsete nimetuste ja tavanimetuste vastavustabel) lisatakse pärast kannet Mallotus villosus järgmine kanne:

„Manta birostris

RMB

Hiid-sarvikrai”;

| b) | teise tabelisse (tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel) lisatakse pärast heeringat käsitlevat kannet järgmine kanne:







  „Hiid-sarvikrai | RMB | Manta birostris”. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

teise tabelisse (tavanimetuste ja ladinakeelsete nimetuste vastavustabel) lisatakse pärast heeringat käsitlevat kannet järgmine kanne:

„Hiid-sarvikrai

RMB

Manta birostris”.

| 2. | IA lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | kanne tobiate ja seotud kaaspüügi kohta IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Tobiad ja seotud kaaspüük

  Ammodytes spp. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

IA lisa muudetakse järgmiselt:

a)

kanne tobiate ja seotud kaaspüügi kohta IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Tobiad ja seotud kaaspüük

Ammodytes spp.

| Püügipiirkond | : | IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (1)

  (SAN/2A3A4.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna ELi veed (1)

(SAN/2A3A4.)

Taani

34 072 (2)

Analüütiline TAC

Ühendkuningriik

745 (2)

Saksamaa

52 (2)

Rootsi

1 251 (2)

Euroopa Liit

36 120

Norra

2 300

Lubatud kogupüük (TAC)

38 420

Eritingimus:

eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IIB lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades.

| Püügipiirkond | : | tobiavarude majandamispiirkonna ELi veed () |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

tobiavarude majandamispiirkonna ELi veed ()

1

2

3

4

5

6

7

(SAN/*234_1)

(SAN/*234_2)

(SAN/*234_3)

(SAN/*234_4)

(SAN/*234_5)

(SAN/*234_6)

(SAN/*234_7)

Taani

19 526

4 717

4 717

4 717

0

395

0

Ühendkuningriik

427

103

103

103

0

9

0

Saksamaa

30

7

7

7

0

1

0

Rootsi

717

173

173

173

0

15

0

Euroopa Liit

20 700

5 000

5 000

5 000

0

420

0

Norra

2 300

0

0

0

0

0

0

Kokku

23 000

5 000

5 000

5 000

0

420

0

()  Võib läbi vaadata kooskõlas käesoleva määruse artikli 5 lõikega 4.”;

| b) | kanne heeringa kohta Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- | --- |

b)

kanne heeringa kohta Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Heeringas

Clupea harengus

| Püügipiirkond | : | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (4)

  (HER/5B6ANB) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed (4)

(HER/5B6ANB)

Saksamaa

2 560

Analüütiline TAC

Prantsusmaa

484

Iirimaa

3 459

Madalmaad

2 560

Ühendkuningriik

13 837

Euroopa Liit

22 900

Lubatud kogupüük (TAC)

22 900

| c) | kanne, milles käsitletakse põhjaputassuu püüki I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes, asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

c)

kanne, milles käsitletakse põhjaputassuu püüki I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes, asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Püügipiirkond | : | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

(WHB/1X14)

Taani

10 370 (5)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7.

Saksamaa

4 032 (5)

Hispaania

8 791 (5)
   (6)

Prantsusmaa

7 217 (5)

Iirimaa

8 030 (5)

Madalmaad

12 645 (5)

Portugal

817 (5)
   (6)

Rootsi

2 565 (5)

Ühendkuningriik

13 454 (5)

Euroopa Liit

67 921 (5)

Norra

30 000

Lubatud kogupüük (TAC)

391 000

| d) | kanne sinise molva kohta Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Sinine molva

  Molva dypterygia |
| --- | --- | --- | --- |

d)

kanne sinise molva kohta Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Sinine molva

Molva dypterygia

| Püügipiirkond | : | Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed
  (BLI/5B67-) (9) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

(BLI/5B67-) (9)

Saksamaa

20

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 12.

Eesti

3

Hispaania

62

Prantsusmaa

1 423

Iirimaa

5

Leedu

1

Poola

1

Ühendkuningriik

362

Muud

5 (7)

Euroopa Liit

1 882

Norra

150 (8)

Lubatud kogupüük (TAC)

2 032

| e) | kanne hariliku molva kohta VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- | --- |

e)

kanne hariliku molva kohta VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Harilik molva

Molva molva

| Püügipiirkond | : | VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed
  (LIN/6X14.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

(LIN/6X14.)

Belgia

30

Analüütiline TAC

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 12.

Taani

5

Saksamaa

109

Hispaania

2 211

Prantsusmaa

2 357

Iirimaa

591

Portugal

5

Ühendkuningriik

2 716

Euroopa Liit

8 024

Norra

6 140 (12)
   (13)

Lubatud kogupüük (TAC)

14 164

| f) | kanne makrelli kohta IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- | --- |

f)

kanne makrelli kohta IIIa ja IV püügipiirkonnas ning IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Makrell

Scomber scombrus

| Püügipiirkond | : | IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed
  (MAC/2A34.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed

(MAC/2A34.)

Belgia

512 (16)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7.

Taani

17 580 (16)

Saksamaa

534 (16)

Prantsusmaa

1 612 (16)

Madalmaad

1 623 (16)

Rootsi

4 813 (14)
   (15)
   (16)

Ühendkuningriik

1 503 (16)

Euroopa Liit

28 177 (14)
   (16)

Norra

167 197 (17)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Eritingimus:

eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid.

| | IIIa püügi-piirkond
  (MAC/*03A.) | IIIa ja IVbc püügi-piirkond
  (MAC/*3A4BC) | IVb püügipiirkond
  (MAC/*04B.) | IVc püügipiirkond
  (MAC/*04C.) | VI püügipiirkond, IIa rahvusvahelised veed, 1. jaanuarist31. märtsini 2012 ning detsembris 2012
  (MAC/*2A6.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | 0 | 4 130 | 0 | 0 | 9 482 |
| Prantsusmaa | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Madalmaad | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Rootsi | 0 | 0 | 390 | 10 | 1 829 |
| Ühendkuningriik | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Norra | 3 000 | 0 | 0 | 0 | 0”; |

IIIa püügi-piirkond

(MAC/*03A.)

IIIa ja IVbc püügi-piirkond

(MAC/*3A4BC)

IVb püügipiirkond

(MAC/*04B.)

IVc püügipiirkond

(MAC/*04C.)

VI püügipiirkond, IIa rahvusvahelised veed, 1. jaanuarist31. märtsini 2012 ning detsembris 2012

(MAC/*2A6.)

Taani

0

4 130

0

0

9 482

Prantsusmaa

0

490

0

0

0

Madalmaad

0

490

0

0

0

Rootsi

0

0

390

10

1 829

Ühendkuningriik

0

490

0

0

0

Norra

3 000

0

0

0

0”;

| g) | kanne makrelli kohta VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas ja Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- | --- |

g)

kanne makrelli kohta VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkonnas ja Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Makrell

Scomber scombrus

| Püügipiirkond | : | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (MAC/2CX14-) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(MAC/2CX14-)

Saksamaa

20 427

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7.

Hispaania

22

Eesti

170

Prantsusmaa

13 619

Iirimaa

68 089

Läti

126

Leedu

126

Madalmaad

29 788

Poola

1 438

Ühendkuningriik

187 248

Euroopa Liit

321 053

Norra

13 898 (18)
   (19)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Eritingimus:

eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades ega ajavahemikel püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid.

| | IVa püügipiirkonna ELi ja Norra veed
  (MAC/*04A-EN)
  Ajavahemikud 1. jaanuar – 15. veebruar 2012 ja 1. september – 31. detsember 2012 | IIa püügipiirkonna Norra veed
  (MAC/*2AN-) |
| --- | --- | --- |
| Saksamaa | 8 219 | 837 |
| Prantsusmaa | 5 479 | 557 |
| Iirimaa | 27 396 | 2 790 |
| Madalmaad | 11 985 | 1 220 |
| Ühendkuningriik | 75 342 | 7 672 |
| Euroopa Liit | 128 421 | 13 076”; |

IVa püügipiirkonna ELi ja Norra veed

(MAC/*04A-EN)

Ajavahemikud 1. jaanuar – 15. veebruar 2012 ja 1. september – 31. detsember 2012

IIa püügipiirkonna Norra veed

(MAC/*2AN-)

Saksamaa

8 219

837

Prantsusmaa

5 479

557

Iirimaa

27 396

2 790

Madalmaad

11 985

1 220

Ühendkuningriik

75 342

7 672

Euroopa Liit

128 421

13 076”;

| h) | kanne makrelli kohta VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ja CECAF 34.1.1 ELi vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- | --- |

h)

kanne makrelli kohta VIIIc, IX ja X püügipiirkonnas ja CECAF 34.1.1 ELi vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Makrell

Scomber scombrus

| Püügipiirkond | : | VIIIc, IX ja X CECAF 34.1.1 ELi veed
  (MAC/8C3411) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

VIIIc, IX ja X CECAF 34.1.1 ELi veed

(MAC/8C3411)

Hispaania

30 278 (20)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7.

Prantsusmaa

201 (20)

Portugal

6 258 (20)

Euroopa Liit

36 737

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

Eritingimus:

eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid

| | VIIIb püügipiirkond
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Hispaania | 2 543 |
| Prantsusmaa | 17 |
| Portugal | 526”; |

VIIIb püügipiirkond

(MAC/*08B.)

Hispaania

2 543

Prantsusmaa

17

Portugal

526”;

| i) | kanne makrelli kohta IIa ja IVa püügipiirkonna Norra vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- | --- |

i)

kanne makrelli kohta IIa ja IVa püügipiirkonna Norra vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Makrell

Scomber scombrus

| Püügipiirkond | : | IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed
  (MAC/2A4A-N.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa ja IVa püügipiirkonna Norra veed

(MAC/2A4A-N.)

Taani

12 608 (21)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse käesoleva määruse artiklit 7.

Euroopa Liit

12 608 (21)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

| j) | kanne kilu ja seotud kaaspüügi kohta IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Kilu ja seotud kaaspüük

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- | --- |

j)

kanne kilu ja seotud kaaspüügi kohta IIa ja IV püügipiirkonna ELi vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Kilu ja seotud kaaspüük

Sprattus sprattus

| Püügipiirkond | : | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

(SPR/2AC4-C)

Belgia

1 737 (25)

Ennetuslik TAC

Taani

137 489 (25)

Saksamaa

1 737 (25)

Prantsusmaa

1 737 (25)

Madalmaad

1 737 (25)

Rootsi

1 330 (22)
   (25)

Ühendkuningriik

5 733 (25)

Euroopa Liit

151 500

Norra

10 000 (23)

Lubatud kogupüük (TAC)

161 500 (24)

| k) | kanne stauriidi ja seotud kaaspüügi kohta IIa, IVa püügipiirkonna ELi vetes; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Stauriid ja seotud kaaspüük

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- | --- |

k)

kanne stauriidi ja seotud kaaspüügi kohta IIa, IVa püügipiirkonna ELi vetes; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Stauriid ja seotud kaaspüük

Trachurus spp.

| Püügipiirkond | : | IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed
  (JAX/2A-14) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

(JAX/2A-14)

Taani

15 702 (26)
   (28)

Analüütiline TAC

Saksamaa

12 251 (26)
   (27)
   (28)

Hispaania

16 711 (28)

Prantsusmaa

6 306 (26)
   (27)
   (28)

Iirimaa

40 803 (26)
   (28)

Madalmaad

49 156 (26)
   (27)
   (28)

Portugal

1 610 (28)

Rootsi

675 (26)
   (28)

Ühendkuningriik

14 775 (26)
   (27)
   (28)

Euroopa Liit

157 989

Lubatud kogupüük (TAC)

157 989

| 3. | IB lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | kanne tursa ja kilttursa kohta Vb püügipiirkonna Fääri saarte vees asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Tursk ja kilttursk

  Gadus morhua ja Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

IB lisa muudetakse järgmiselt:

a)

kanne tursa ja kilttursa kohta Vb püügipiirkonna Fääri saarte vees asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Tursk ja kilttursk

Gadus morhua ja Melanogrammus aeglefinus

| Püügipiirkond | : | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (C/H/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed

(C/H/05B-F.)

Saksamaa

0

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Prantsusmaa

0

Ühendkuningriik

0

Euroopa Liit

0

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata”;

| b) | kanne põhjaputassuu kohta Fääri saarte vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

b)

kanne põhjaputassuu kohta Fääri saarte vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Püügipiirkond | : | Fääri saarte veed
  (WHB/2A4AXF) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Fääri saarte veed

(WHB/2A4AXF)

Taani

0

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Saksamaa

0

Prantsusmaa

0

Madalmaad

0

Ühendkuningriik

0

Euroopa Liit

0

Lubatud kogupüük (TAC)

0 (29)

| c) | kanne hariliku molva ja sinise molva kohta Vb püügipiirkonna Fääri saarte vees asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | harilik molva ja sinine molva

  Molva molva ja Molva dypterygia |
| --- | --- | --- | --- |

c)

kanne hariliku molva ja sinise molva kohta Vb püügipiirkonna Fääri saarte vees asendatakse järgmisega:

„Liik

:

harilik molva ja sinine molva

Molva molva ja Molva dypterygia

| Püügipiirkond | : | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (B/L/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed

(B/L/05B-F.)

Saksamaa

0

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Prantsusmaa

0

Ühendkuningriik

0

Euroopa Liit

0

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata”;

| d) | kanne hariliku süvameregarneeli kohta V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- | --- |

d)

kanne hariliku süvameregarneeli kohta V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Püügipiirkond | : | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed
  (PRA/514GRN) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

(PRA/514GRN)

Taani

2 550

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Prantsusmaa

2 550

Euroopa Liit

8 000 (30)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

| e) | kanne põhjaatlandi süsika kohta Vb püügipiirkonna Fääri saarte vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Põhjaatlandi süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- | --- |

e)

kanne põhjaatlandi süsika kohta Vb püügipiirkonna Fääri saarte vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Põhjaatlandi süsikas

Pollachius virens

| Püügipiirkond | : | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (POK/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed

(POK/05B-F.)

Belgia

0

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Saksamaa

0

Prantsusmaa

0

Madalmaad

0

Ühendkuningriik

0

Euroopa Liit

0

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata”;

| f) | kanne meriahvenate kohta Va püügipiirkonna Islandi vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

f)

kanne meriahvenate kohta Va püügipiirkonna Islandi vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Püügipiirkond | : | Va püügipiirkonna Islandi veed
  (RED/05A-IS) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Va püügipiirkonna Islandi veed

(RED/05A-IS)

Belgia

0 (31)
   (32)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Saksamaa

0 (31)
   (32)

Prantsusmaa

0 (31)
   (32)

Ühendkuningriik

0 (31)
   (32)

Euroopa Liit

0 (31)
   (32)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

| g) | kanne meriahvenate kohta Vb püügipiirkonna Fääri saarte vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

g)

kanne meriahvenate kohta Vb püügipiirkonna Fääri saarte vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Püügipiirkond | : | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (RED/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed

(RED/05B-F.)

Belgia

0

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Saksamaa

0

Prantsusmaa

0

Ühendkuningriik

0

Euroopa Liit

0

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata”;

| h) | kanne muude liikide kohta Vb püügipiirkonna Fääri saarte vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Muud liigid (33) |
| --- | --- | --- | --- |

h)

kanne muude liikide kohta Vb püügipiirkonna Fääri saarte vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Muud liigid (33)

| Püügipiirkond | : | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (OTH/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed

(OTH/05B-F.)

Saksamaa

0

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Prantsusmaa

0

Ühendkuningriik

0

Euroopa Liit

0

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

| i) | kanne lestaliste kohta Vb püügipiirkonna Fääri saarte vetes asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Lestalised |
| --- | --- | --- | --- |

i)

kanne lestaliste kohta Vb püügipiirkonna Fääri saarte vetes asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Lestalised

| Püügipiirkond | : | Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed
  (FLX/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

Vb püügipiirkonna Fääri saarte veed

(FLX/05B-F.)

Saksamaa

0

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Prantsusmaa

0

Ühendkuningriik

0

Euroopa Liit

0

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata”.

| 4. | IC lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | kanne tursa kohta NAFO 3M püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

IC lisa muudetakse järgmiselt:

a)

kanne tursa kohta NAFO 3M püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Tursk

Gadus morhua

| Püügipiirkond | : | NAFO 3M
  (COD/N3M.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3M

(COD/N3M.)

Eesti

103

Saksamaa

432

Läti

103

Leedu

103

Poola

352 (34)

Hispaania

1 328

Prantsusmaa

185

Portugal

1 821 (35)

Ühendkuningriik

865

Euroopa Liit

5 330,5 (36)

Lubatud kogupüük (TAC)

9 280

| b) | kanne valge ameerikalutsu kohta NAFO 3NO püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Valge ameerikaluts

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- | --- |

b)

kanne valge ameerikalutsu kohta NAFO 3NO püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Valge ameerikaluts

Urophycis tenuis

| Püügipiirkond | : | NAFO 3NO
  (HKW/N3NO.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3NO

(HKW/N3NO.)

Hispaania

1 273

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Portugal

1 667

Euroopa Liit

2 940

Lubatud kogupüük (TAC)

5 000”;

| c) | kanne hariliku süvameregarneeli kohta NAFO 3L püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- | --- |

c)

kanne hariliku süvameregarneeli kohta NAFO 3L püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Püügipiirkond | : | NAFO 3L (37)

  (PRA/N3L.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3L (37)

(PRA/N3L.)

Eesti

134

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Läti

134

Leedu

134

Poola

134 (38)

Hispaania

105,5

Portugal

28,5 (39)

Euroopa Liit

670 (40)

Lubatud kogupüük (TAC)

12 000

| d) | kanne grööni süvalesta kohta NAFO 3LMNO püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Grööni süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- | --- |

d)

kanne grööni süvalesta kohta NAFO 3LMNO püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Grööni süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Püügipiirkond | : | NAFO 3LMNO
  (GHL/N3LMNO) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3LMNO

(GHL/N3LMNO)

Eesti

328

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Saksamaa

335

Läti

46

Leedu

23

Hispaania

4 486

Portugal

1 875 (41)

Euroopa Liit

7 093 (42)

Lubatud kogupüük (TAC)

12 098

| e) | kanne meriahvenate kohta NAFO 3LN püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

e)

kanne meriahvenate kohta NAFO 3LN püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Püügipiirkond | : | NAFO 3LN
  (RED/N3LN.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3LN

(RED/N3LN.)

Eesti

297

Saksamaa

203

Läti

297

Leedu

297

Portugal

0 (43)

Euroopa Liit

1 094 (44)

Lubatud kogupüük (TAC)

6 000

| f) | kanne meriahvenate kohta NAFO 3M püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

f)

kanne meriahvenate kohta NAFO 3M püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Püügipiirkond | : | NAFO 3M
  (RED/N3M.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3M

(RED/N3M.)

Eesti

1 571 (45)

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Saksamaa

513 (45)

Hispaania

233 (45)

Läti

1 571 (45)

Leedu

1 571 (45)

Portugal

2 354 (45)
   (46)

Euroopa Liit

7 813 (45)
   (47)

Lubatud kogupüük (TAC)

6 500 (45)

| g) | kanne meriahvenate kohta NAFO 3O püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:














  „Liik | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

g)

kanne meriahvenate kohta NAFO 3O püügipiirkonnas asendatakse järgmisega:

„Liik

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Püügipiirkond | : | NAFO 3O
  (RED/N3O.) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

NAFO 3O

(RED/N3O.)

Hispaania

1 771

Analüütiline TAC

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Portugal

5 229

Poola

0 (48)

Euroopa Liit

7 000 (49)

Lubatud kogupüük (TAC)

20 000

| 5. | IJ lisa asendatakse järgmisega:

  „IJ LISA

  SPRFMO KONVENTSIOONI ALA















  Liik | : | Tšiili stauriid

  Trachurus murphyi |
| --- | --- | --- | --- |

5.

IJ lisa asendatakse järgmisega:

„IJ LISA

SPRFMO KONVENTSIOONI ALA

Liik

:

Tšiili stauriid

Trachurus murphyi

| Püügipiirkond | : | SPRFMO konventsiooni ala
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

SPRFMO konventsiooni ala

(CJM/SPRFMO)

Saksamaa

6 790,5

Madalmaad

7 360,2

Leedu

4 725

Poola

8 124,3

Euroopa Liit

27 000”.

| 6. | VI lisas asendatakse punkt 2 järgmisega:






  „2. | ELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda mõõkkala ja pikkuim-tuuni

  VI LISA

  IOTC KONVENTSIOONI ALA







  1. | ELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda troopikatuune







  Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv | Püügivõimsus (kogumahutavus) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 22 | 61 364 |
| Prantsusmaa | 22 | 33 604 |
| Portugal | 5 | 1 627 |
| Euroopa Liit | 49 | 96 595 |

6.

VI lisas asendatakse punkt 2 järgmisega:

„2.

ELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda mõõkkala ja pikkuim-tuuni

VI LISA

IOTC KONVENTSIOONI ALA

1.

ELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda troopikatuune

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Püügivõimsus (kogumahutavus)

Hispaania

22

61 364

Prantsusmaa

22

33 604

Portugal

5

1 627

Euroopa Liit

49

96 595

| 2. | ELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda mõõkkala ja pikkuim-tuuni







  Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv | Püügivõimsus (kogumahutavus) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | 27 | 11 590 |
| Prantsusmaa | 41 | 5 382 |
| Portugal | 15 | 6 925 |
| Ühendkuningriik | 4 | 1 400 |
| Euroopa Liit | 87 | 25 297 |

2.

ELi laevade maksimaalne arv, kellel on lubatud IOTC konventsiooni alas püüda mõõkkala ja pikkuim-tuuni

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Püügivõimsus (kogumahutavus)

Hispaania

27

11 590

Prantsusmaa

41

5 382

Portugal

15

6 925

Ühendkuningriik

4

1 400

Euroopa Liit

87

25 297

| 3. | Punktis 1 osutatud laevadel on luba püüda IOTC konventsiooni alas ka mõõkkala ja pikkuim-tuuni. |
| --- | --- |

3.

Punktis 1 osutatud laevadel on luba püüda IOTC konventsiooni alas ka mõõkkala ja pikkuim-tuuni.

| 4. | Punktis 2 osutatud laevadel on luba püüda IOTC konventsiooni alas ka troopikatuuni. |
| --- | --- |

4.

Punktis 2 osutatud laevadel on luba püüda IOTC konventsiooni alas ka troopikatuuni.

---

(1)  Välja arvatud kuue meremiili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula lähedal asuvad veed.

1

(2)  Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema tobiasaak. Hariliku soomuslesta, makrelli ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 % TACist.

2

Eritingimus:

Eritingimus:

eespool nimetatud kvootide piires ei tohi püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid järgmistes IIB lisas määratletud tobiavarude majandamispiirkondades.

| Püügipiirkond | : | tobiavarude majandamispiirkonna ELi veed () |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

tobiavarude majandamispiirkonna ELi veed ()

1

2

3

4

5

6

7

(SAN/*234_1)

(SAN/*234_2)

(SAN/*234_3)

(SAN/*234_4)

(SAN/*234_5)

(SAN/*234_6)

(SAN/*234_7)

Taani

19 526

4 717

4 717

4 717

0

395

0

Ühendkuningriik

427

103

103

103

0

9

0

Saksamaa

30

7

7

7

0

1

0

Rootsi

717

173

173

173

0

15

0

Euroopa Liit

20 700

5 000

5 000

5 000

0

420

0

Norra

2 300

0

0

0

0

0

0

Kokku

23 000

5 000

5 000

5 000

0

420

0

()  Võib läbi vaadata kooskõlas käesoleva määruse artikli 5 lõikega 4.”;

(3)  Võib läbi vaadata kooskõlas käesoleva määruse artikli 5 lõikega 4.”;

(4)  Viide heeringavarudele VIa püügipiirkonnas, põhja pool 56° 00′ N ning VIa püügipiirkonna osas, mis paikneb ida pool 07° 00′ W ja põhja pool 55° 00′ N, välja arvatud Clyde.”;

4

(5)  Eritingimus: sellest kuni 68 % võib püüda Norra majandusvööndis või Jan Mayeni ümbruse püügipiirkonnas (WHB/*NZJM1).

5

(6)  Seda kvooti võib üle kanda VIIIc, IX ja X püügipiirkonda ja CECAF 34.1.1 püügipiirkonna ELi vetesse. Igast sellisest ülekandmisest tuleb siiski eelnevalt komisjonile teatada.”;

6

(7)  Üksnes kaaspüük. Sihtpüük selle kvoodi all ei ole lubatud.

7

(8)  Võib püüda IIa, IV, Vb, VI ja VII püügipiirkonna (BLI/*24X7C) ELi vetes.

8

(9)  Erieeskirjad kehtivad vastavalt määruse (EÜ) nr 1288/2009 () artiklile 1 ja määruse (EÜ) nr 43/2009 () III lisa punktile 7.

9

(10)  ELT L 347, 24.12.2009, lk 6.

(11)  ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.”;

11

(12)  Eritingimus: selle alusel on lubatud Vb, VI ja VII püügipiirkonnas muude kalaliikide juhupüük 25 % laeva kohta igal ajal. Seda protsenti võib suurendada esimese 24 tunni jooksul pärast kalapüügi algust konkreetses piirkonnas. Muude liikide juhupüügi üldkogus VI ja VII püügipiirkonnas ei tohi ületada 3 000 tonni.

12

(13)  Kaasa arvatud meriluts. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 6 140 tonni ja meriluts 2 923 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib üksnes õngejadadega Vb, VI ja VII püügipiirkonnas.”;

13

(14)  Eritingimus: kaasa arvatud 242 tonni, mis püütakse Norra vetes lõuna pool 62° N (MAC/*04N-).

14

(15)  Kalapüügi korral Norra vetes arvestatakse tursa (COD/*2134), kilttursa (HAD/*2134), pollaki (POL/*2134), merlangi (WHG/*2134.) ja põhjaatlandi süsika (POK/*2134.) kaaspüük nende kalaliikide kvootidest maha.

15

(16)  Võib püüda ka IVa püügipiirkonna Norra vetes (MAC/*4AN.).

16

(17)  Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). See kogus sisaldab Norra osa Põhjamere TACis, kogumahuga 46 685 tonni. Selle kvoodi alusel tohib püüda üksnes IVa püügipiirkonnas (MAC/*04A.), välja arvatud 3 000 tonni, mida võib püüda IIIa püügipiirkonnas (MAC/*03A.).

17

Eritingimus:

Eritingimus:

eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid.

| | IIIa püügi-piirkond
  (MAC/*03A.) | IIIa ja IVbc püügi-piirkond
  (MAC/*3A4BC) | IVb püügipiirkond
  (MAC/*04B.) | IVc püügipiirkond
  (MAC/*04C.) | VI püügipiirkond, IIa rahvusvahelised veed, 1. jaanuarist31. märtsini 2012 ning detsembris 2012
  (MAC/*2A6.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | 0 | 4 130 | 0 | 0 | 9 482 |
| Prantsusmaa | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Madalmaad | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Rootsi | 0 | 0 | 390 | 10 | 1 829 |
| Ühendkuningriik | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Norra | 3 000 | 0 | 0 | 0 | 0”; |

IIIa püügi-piirkond

(MAC/*03A.)

IIIa ja IVbc püügi-piirkond

(MAC/*3A4BC)

IVb püügipiirkond

(MAC/*04B.)

IVc püügipiirkond

(MAC/*04C.)

VI püügipiirkond, IIa rahvusvahelised veed, 1. jaanuarist31. märtsini 2012 ning detsembris 2012

(MAC/*2A6.)

Taani

0

4 130

0

0

9 482

Prantsusmaa

0

490

0

0

0

Madalmaad

0

490

0

0

0

Rootsi

0

0

390

10

1 829

Ühendkuningriik

0

490

0

0

0

Norra

3 000

0

0

0

0”;

(18)  Võib püüda üksnes IIa, VIa (põhja pool 56° 30’ N), IVa, VIId, VIIe, VIIf ja VIIh püügipiirkonnas (MAC/*AX7H).

18

(19)  Norra võib täiendavalt püüda 33 437 tonni juurdepääsukvoodist põhja pool 56° 30’ N ning see arvestatakse maha tema püügi piirnormist (MAC/*N6530).

19

Eritingimus:

Eritingimus:

eespool nimetatud kvootide piires ei tohi järgmistes püügipiirkondades ega ajavahemikel püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid.

| | IVa püügipiirkonna ELi ja Norra veed
  (MAC/*04A-EN)
  Ajavahemikud 1. jaanuar – 15. veebruar 2012 ja 1. september – 31. detsember 2012 | IIa püügipiirkonna Norra veed
  (MAC/*2AN-) |
| --- | --- | --- |
| Saksamaa | 8 219 | 837 |
| Prantsusmaa | 5 479 | 557 |
| Iirimaa | 27 396 | 2 790 |
| Madalmaad | 11 985 | 1 220 |
| Ühendkuningriik | 75 342 | 7 672 |
| Euroopa Liit | 128 421 | 13 076”; |

IVa püügipiirkonna ELi ja Norra veed

(MAC/*04A-EN)

Ajavahemikud 1. jaanuar – 15. veebruar 2012 ja 1. september – 31. detsember 2012

IIa püügipiirkonna Norra veed

(MAC/*2AN-)

Saksamaa

8 219

837

Prantsusmaa

5 479

557

Iirimaa

27 396

2 790

Madalmaad

11 985

1 220

Ühendkuningriik

75 342

7 672

Euroopa Liit

128 421

13 076”;

(20)  Eritingimus: teiste liikmesriikidega vahetatavaid koguseid võib püüda VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas (MAC/*8ABD.). Hispaania, Portugali või Prantsusmaa poolt vahetamise eesmärgil antavad ja VIIIa, VIIIb ja VIIId püügipiirkonnas püütavad kogused ei või siiski ületada 25 % doonorliikmesriigi kvootidest.

20

Eritingimus:

Eritingimus:

eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nendes püügipiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid

| | VIIIb püügipiirkond
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Hispaania | 2 543 |
| Prantsusmaa | 17 |
| Portugal | 526”; |

VIIIb püügipiirkond

(MAC/*08B.)

Hispaania

2 543

Prantsusmaa

17

Portugal

526”;

(21)  IIa (MAC/*02A.) ja IVa (MAC/*4A.) püügipiirkonnas püütud saak tuleb eraldi teatada.”;

21

(22)  Kaasa arvatud tobiad.

22

(23)  Võib püüda üksnes IV püügipiirkonna ELi vetes (SPR/*04-C.).

23

(24)  Võidakse läbi vaadata kooskõlas käesoleva määruse artikli 5 lõikega 4.

24

(25)  Vähemalt 98 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema kilu. Hariliku soomuslesta ja merlangi kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 2 % TACist (OTH/*2AC4C).”;

25

(26)  Eritingimus: kuni 5 % kõnealusest IIa või IVa püügipiirkonna ELi vetes enne 30. juunit 2012 püütud kvoodist võib arvestada koguseks, mis on püütud IVb, IVc ja VIId püügipiirkondade ELi vete suhtes kehtestatud kvoodi kohaselt. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (JAX/*4BC7D).

26

(27)  Eritingimus: sellest kvoodist võib kuni 5 % püüda VIId püügipiirkonnas. Sellise eritingimuse kasutamisest tuleb siiski komisjonile eelnevalt teatada (JAX/*07D.).

27

(28)  Vähemalt 95 % lossitud saagist võrreldes TACiga peab olema stauriid. Hirvkala, kilttursa, merlangi ja makrelli kaaspüük arvestatakse maha ülejäänud 5 % TACist (OTH/*2A-14).”

28

(29)  Liidu, Fääri saarte, Norra ja Islandi vahelise konsultatsioonide kohaselt kokkulepitud TAC.”;

29

(30)  Millest 2 900 tonni eraldatakse Norrale.”;

30

(31)  Kaasa arvatud vältimatu kaaspüük (välja arvatud tursk).

31

(32)  Tohib püüda üksnes juulist detsembrini 2012.”;

32

(33)  Välja arvatud kaubandusliku väärtuseta kalaliigid.”;

33

(34)  Selles kvoodist on maha arvatud 133 tonni seoses püügivõimaluse ülekandmisega kolmandale riigile.

34

(35)  Sellele kvoodile on lisatud 131,5 tonni kolmandate riikidega püügivõimaluste ülekandmise tulemusena.

35

(36)  Selles kvoodist on maha arvatud 1,5 tonni seoses püügivõimaluse ülekandmisega kolmandale riigile.”;

36

(37)  Välja arvatud ala, mis on piiritletud järgmiste koordinaatidega:

37

| Punkt nr | Põhjalaius (N) | Läänepikkus (W) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47° 20′ 0 | 46° 40′ 0 |
| 2 | 47° 20′ 0 | 46° 30′ 0 |
| 3 | 46° 00′ 0 | 46° 30′ 0 |
| 4 | 46° 00′ 0 | 46° 40′ 0 |

Punkt nr

Põhjalaius (N)

Läänepikkus (W)

1

47° 20′ 0

46° 40′ 0

2

47° 20′ 0

46° 30′ 0

3

46° 00′ 0

46° 30′ 0

4

46° 00′ 0

46° 40′ 0

(38)  Sellele kvoodile on lisatud 266 tonni kolmanda riigiga püügivõimaluse ülekandmise tulemusena.

38

(39)  Sellele kvoodile on lisatud 133 tonni kolmanda riigiga püügivõimaluse ülekandmise tulemusena.

39

(40)  Sellele kvoodile on lisatud 399 tonni kolmandate riikidega püügivõimaluste ülekandmise tulemusena.”;

40

(41)  Sellele kvoodile on lisatud 10 tonni kolmanda riigiga püügivõimaluse ülekandmise tulemusena.

41

(42)  Sellele kvoodile on lisatud 10 tonni kolmanda riigiga püügivõimaluse ülekandmise tulemusena.”;

42

(43)  Sellele kvoodile on lisatud 454 tonni kolmanda riigiga püügivõimaluse ülekandmise tulemusena.

43

(44)  Sellele kvoodile on lisatud 454 tonni kolmanda riigiga püügivõimaluse ülekandmise tulemusena.”;

44

(45)  See kvoot tuleb täita kõnealusele varule kõigi NAFO lepinguosaliste jaoks kehtestatud 6 500-tonnise TACi ulatuses. TACi ammendamisel tuleb lõpetada kõnealuse varu sihtpüük püügimääradest olenemata.

45

(46)  Sellele kvoodile on lisatud 675 tonni kolmanda riigiga püügivõimaluse ülekandmise tulemusena.

46

(47)  Sellele kvoodile on lisatud 675 tonni kolmanda riigiga püügivõimaluse ülekandmise tulemusena.”;

47

(48)  Sellele kvoodile on lisatud 150 tonni kolmanda riigiga püügivõimaluse ülekandmise tulemusena.

48

(49)  Sellele kvoodile on lisatud 150 tonni kolmanda riigiga püügivõimaluse ülekandmise tulemusena.”

49

---

| 31.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/23

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 693/2012,

25. juuli 2012,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 723/2011 (millega laiendatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Malaisiast lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevana või mitte), et vabastada nimetatud meetmetest üks Malaisia eksportiv tootja ja lõpetada kõnealuse tootja impordi registreerimine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 4 ja artikli 13 lõiget 4,

võttes arvesse ettepanekut, mille Euroopa Komisjon esitas pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 91/2009 (2) kehtestas nõukogu dumpinguvastased meetmed teatavate Hiinast pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes. Rakendusmäärusega (EL) nr 723/2011 (3) laiendas nõukogu neid meetmeid Malaisiast lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordile (edaspidi „laiendatud meetmed”), v.a kõnealuses määruses konkreetselt nimetatud äriühingute toodetud import. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 91/2009 (2) kehtestas nõukogu dumpinguvastased meetmed teatavate Hiinast pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes. Rakendusmäärusega (EL) nr 723/2011 (3) laiendas nõukogu neid meetmeid Malaisiast lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordile (edaspidi „laiendatud meetmed”), v.a kõnealuses määruses konkreetselt nimetatud äriühingute toodetud import.

B.   KÄESOLEV UURIMINE

1.   Läbivaatamistaotlus

| (2) | Komisjon sai algmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 kohase taotluse laiendatud meetmetest vabastamiseks. Taotluse esitas Andfast Malaysia Sdn. Bhd. (edaspidi „Andfast”), Malaisia tootja. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai algmääruse artikli 11 lõike 4 ja artikli 13 lõike 4 kohase taotluse laiendatud meetmetest vabastamiseks. Taotluse esitas Andfast Malaysia Sdn. Bhd. (edaspidi „Andfast”), Malaisia tootja.

2.   Läbivaatamise algatamine

| (3) | Komisjon uuris Andfasti esitatud tõendeid ja leidis, et nimetatud tõendid annavad piisavalt alust uurimise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4 ja artikli 13 lõikele 4, et teha kindlaks, kas on võimalik taotleja laiendatud meetmetest vabastada. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja asjaomasele liidu tootmisharule märkuste esitamiseks võimaluse andmist algatas komisjon määrusega (EL) nr 1164/2011 (4) (edaspidi „algatamismäärus”) Andfasti suhtes rakendusmääruse (EL) nr 723/2011 läbivaatamise. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon uuris Andfasti esitatud tõendeid ja leidis, et nimetatud tõendid annavad piisavalt alust uurimise algatamiseks vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4 ja artikli 13 lõikele 4, et teha kindlaks, kas on võimalik taotleja laiendatud meetmetest vabastada. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja asjaomasele liidu tootmisharule märkuste esitamiseks võimaluse andmist algatas komisjon määrusega (EL) nr 1164/2011 (4) (edaspidi „algatamismäärus”) Andfasti suhtes rakendusmääruse (EL) nr 723/2011 läbivaatamise.

| (4) | Läbivaatamist algatava määrusega tunnistas komisjon kehtetuks rakendusmäärusega (EL) nr 723/2011 kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu Malaisiast lähetatud ja Andfasti valmistatud uurimisaluse toote impordi suhtes. Samal ajal anti tolliasutustele vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 korraldus astuda samme asjaomase impordi registreerimiseks. |
| --- | --- |

(4)

Läbivaatamist algatava määrusega tunnistas komisjon kehtetuks rakendusmäärusega (EL) nr 723/2011 kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu Malaisiast lähetatud ja Andfasti valmistatud uurimisaluse toote impordi suhtes. Samal ajal anti tolliasutustele vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 5 korraldus astuda samme asjaomase impordi registreerimiseks.

3.   Vaatlusalune toode

| (5) | Vaatlusalune toode on teatavad Malaisiast lähetatud rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) kinnitusdetailid, st puidukruvid (v.a võtmega keeratavad puidukruvid), isekeermestavad kruvid, muud peaga kruvid ja poldid (nende juurde kuuluvate mutrite või seibidega või ilma, v.a varrastest, lattidest, profiilidest või traadist treitud, täisristlõikega kruvid ava läbimõõduga kuni 6 mm ning kruvid ja poldid raudtee ehitusmaterjalide parandamiseks) ning seibid, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ja ex 7318 22 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(5)

Vaatlusalune toode on teatavad Malaisiast lähetatud rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) kinnitusdetailid, st puidukruvid (v.a võtmega keeratavad puidukruvid), isekeermestavad kruvid, muud peaga kruvid ja poldid (nende juurde kuuluvate mutrite või seibidega või ilma, v.a varrastest, lattidest, profiilidest või traadist treitud, täisristlõikega kruvid ava läbimõõduga kuni 6 mm ning kruvid ja poldid raudtee ehitusmaterjalide parandamiseks) ning seibid, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ja ex 7318 22 00 alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

4.   Uurimine

| (6) | Komisjon andis Andfastile ja Malaisia esindajatele läbivaatamise algatamisest ametlikult teada. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Komisjonile ei esitatud ühtegi ärakuulamise taotlust. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon andis Andfastile ja Malaisia esindajatele läbivaatamise algatamisest ametlikult teada. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Komisjonile ei esitatud ühtegi ärakuulamise taotlust.

| (7) | Komisjon saatis Andfastile küsimustiku ja sai vastuse ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon hankis kõik andmed, mida ta läbivaatamiseks vajalikuks pidas, ja kontrollis neid andmeid. Andfasti valdustesse tehti kontrollkäik. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon saatis Andfastile küsimustiku ja sai vastuse ettenähtud tähtaja jooksul. Komisjon hankis kõik andmed, mida ta läbivaatamiseks vajalikuks pidas, ja kontrollis neid andmeid. Andfasti valdustesse tehti kontrollkäik.

5.   Uurimisperiood

| (8) | Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Andmeid koguti alates 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, et välja selgitada kaubandusstruktuuri muutused. |
| --- | --- |

(8)

Uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Andmeid koguti alates 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, et välja selgitada kaubandusstruktuuri muutused.

C.   UURIMISE TULEMUSED

| (9) | Uurimise tulemused kinnitasid, et Andfast ei olnud seotud ühegi Hiina või Malaisia eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldati dumpinguvastaseid meetmeid, ega eksportinud vaatlusalust toodet Euroopa Liitu laiendatud meetmeteni viinud uurimise uurimisperioodil, seega 1. jaanuarist 2008 kuni 30. septembrini 2010. Andfast hakkas vaatlusalust toodet eksportima pärast meetmete laiendamist Malaisiale. |
| --- | --- |

(9)

Uurimise tulemused kinnitasid, et Andfast ei olnud seotud ühegi Hiina või Malaisia eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldati dumpinguvastaseid meetmeid, ega eksportinud vaatlusalust toodet Euroopa Liitu laiendatud meetmeteni viinud uurimise uurimisperioodil, seega 1. jaanuarist 2008 kuni 30. septembrini 2010. Andfast hakkas vaatlusalust toodet eksportima pärast meetmete laiendamist Malaisiale.

| (10) | Andfasti tegevust saab käsitada kokkupanemise ja valmistamisena algmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses. Andfast impordib Hiinast toorikuid, mis seejärel keermestatakse, pinnatakse ning pannakse kokku mutrite ja seibidega äriühingu valdustes Malaisias. Valmistoode müüakse ja eksporditakse kõnealuse äriühingu sidusettevõtjale liidus. |
| --- | --- |

(10)

Andfasti tegevust saab käsitada kokkupanemise ja valmistamisena algmääruse artikli 13 lõike 2 tähenduses. Andfast impordib Hiinast toorikuid, mis seejärel keermestatakse, pinnatakse ning pannakse kokku mutrite ja seibidega äriühingu valdustes Malaisias. Valmistoode müüakse ja eksporditakse kõnealuse äriühingu sidusettevõtjale liidus.

| (11) | Leiti, et nimetatud tegevus ei ole meetmetest kõrvalehoidmine, kuna on võimalik tõendada, et kokkupanemise ja valmistamise käigus antakse Hiinast pärit osadele lisandväärtus, mis on üle 25 % tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(11)

Leiti, et nimetatud tegevus ei ole meetmetest kõrvalehoidmine, kuna on võimalik tõendada, et kokkupanemise ja valmistamise käigus antakse Hiinast pärit osadele lisandväärtus, mis on üle 25 % tootmiskuludest.

| (12) | Ei leitud tõendeid, et Andfast ostaks Hiinast valmiskujul vaatlusalust toodet, selleks et seda Euroopa Liitu edasi müüa või Euroopa Liitu lähetamiseks ümber laadida. |
| --- | --- |

(12)

Ei leitud tõendeid, et Andfast ostaks Hiinast valmiskujul vaatlusalust toodet, selleks et seda Euroopa Liitu edasi müüa või Euroopa Liitu lähetamiseks ümber laadida.

D.   LÄBIVAADATAVATE MEETMETE MUUTMINE

| (13) | Eespool esitatud järelduste põhjal, milles leitakse, et Andfast ei hoia meetmetest kõrvale, tuleks nimetatud äriühing kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest vabastada. |
| --- | --- |

(13)

Eespool esitatud järelduste põhjal, milles leitakse, et Andfast ei hoia meetmetest kõrvale, tuleks nimetatud äriühing kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest vabastada.

| (14) | Algatamismäärusega kehtestatud, Malaisiast Andfasti lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordi registreerimisnõue tuleks tühistada. Vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 14 lõikele 5, milles sätestatakse, et registreeritud impordi suhtes kohaldatakse meetmeid alates registreerimise kuupäevast, ning pidades silmas äriühingu vabastamist kõnealustest meetmetest, ei tohi sisse nõuda dumpinguvastast tollimaksu Malaisiast Andfasti lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordilt, mis saabus liitu algatamismäärusega kehtestatud registreerimisnõude alusel. |
| --- | --- |

(14)

Algatamismäärusega kehtestatud, Malaisiast Andfasti lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordi registreerimisnõue tuleks tühistada. Vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 14 lõikele 5, milles sätestatakse, et registreeritud impordi suhtes kohaldatakse meetmeid alates registreerimise kuupäevast, ning pidades silmas äriühingu vabastamist kõnealustest meetmetest, ei tohi sisse nõuda dumpinguvastast tollimaksu Malaisiast Andfasti lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordilt, mis saabus liitu algatamismäärusega kehtestatud registreerimisnõude alusel.

| (15) | Andfasti toodetud teatavate rauast ja terasest kinnitusdetailide impordi vabastamine laiendatud meetmetest jääb dumpinguvastase algmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt kehtima juhul, kui lõplikult kinnitatud faktid õigustavad kõnealust vabastamist ega selgu näiteks asjaolu, et erand tehti asjaomase äriühingu esitatud vale või eksitava teabe alusel. Peaksid esmapilgul usutavad tõendid kinnitama viimast või peaks Andfasti eksport liitu oluliselt suurenema, võib komisjon algatada uurimise, et teha kindlaks, kas vabastus tuleks tühistada. |
| --- | --- |

(15)

Andfasti toodetud teatavate rauast ja terasest kinnitusdetailide impordi vabastamine laiendatud meetmetest jääb dumpinguvastase algmääruse artikli 13 lõike 4 kohaselt kehtima juhul, kui lõplikult kinnitatud faktid õigustavad kõnealust vabastamist ega selgu näiteks asjaolu, et erand tehti asjaomase äriühingu esitatud vale või eksitava teabe alusel. Peaksid esmapilgul usutavad tõendid kinnitama viimast või peaks Andfasti eksport liitu oluliselt suurenema, võib komisjon algatada uurimise, et teha kindlaks, kas vabastus tuleks tühistada.

| (16) | Teatavate Andfasti toodetud rauast või terasest kinnitusdetailide import vabastati laiendatud meetmetest käesoleva läbivaatamise käigus saadud andmete alusel. Kõnealune vabastus kehtib seega ainult Malaisiast lähetatud ja taotluse esitanud juriidilise isiku toodetud rauast ja terasest kinnitusdetailide suhtes. Kõnealune vabastus ei kehti imporditavate rauast ja terasest kinnitusdetailide suhtes, mille tootjaks on äriühing, mida ei ole rakendusmääruse (EL) nr 723/2011 artikli 1 lõikes 1 eraldi nimetatud, sealhulgas ka nimetatud äriühingutega seotud üksused, ning selle impordi pealt tuleb maksta kõnealuse määrusega kehtestatud jääktollimaksu. |
| --- | --- |

(16)

Teatavate Andfasti toodetud rauast või terasest kinnitusdetailide import vabastati laiendatud meetmetest käesoleva läbivaatamise käigus saadud andmete alusel. Kõnealune vabastus kehtib seega ainult Malaisiast lähetatud ja taotluse esitanud juriidilise isiku toodetud rauast ja terasest kinnitusdetailide suhtes. Kõnealune vabastus ei kehti imporditavate rauast ja terasest kinnitusdetailide suhtes, mille tootjaks on äriühing, mida ei ole rakendusmääruse (EL) nr 723/2011 artikli 1 lõikes 1 eraldi nimetatud, sealhulgas ka nimetatud äriühingutega seotud üksused, ning selle impordi pealt tuleb maksta kõnealuse määrusega kehtestatud jääktollimaksu.

| (17) | Et tagada nimetatud vabastuste nõuetele vastav kohaldamine, on vaja erimeetmeid. Kõnealusteks erimeetmeteks on nõue esitada liikmesriikide tolliasutustele kehtiv ja rakendusmääruse (EL) nr 723/2011 lisas sätestatud nõuetele vastav faktuurarve. Kui imporditavatele kaupadele ei ole sellist arvet lisatud, kohaldatakse nende suhtes laiendatud dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(17)

Et tagada nimetatud vabastuste nõuetele vastav kohaldamine, on vaja erimeetmeid. Kõnealusteks erimeetmeteks on nõue esitada liikmesriikide tolliasutustele kehtiv ja rakendusmääruse (EL) nr 723/2011 lisas sätestatud nõuetele vastav faktuurarve. Kui imporditavatele kaupadele ei ole sellist arvet lisatud, kohaldatakse nende suhtes laiendatud dumpinguvastast tollimaksu.

E.   MENETLUS

| (18) | Andfasti ja kõiki teisi huvitatud isikuid teavitati faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti Andfast laiendatud meetmetest vabastada. Ei laekunud ühtegi arvamust, |
| --- | --- |

(18)

Andfasti ja kõiki teisi huvitatud isikuid teavitati faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti Andfast laiendatud meetmetest vabastada. Ei laekunud ühtegi arvamust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 723/2011 artikli 1 lõiget 1 muudetakse, lisades nende äriühingute loetellu, kes toodavad rauast ja terasest kinnitusdetaile Malaisias ning kelle teatavate rauast ja terasest kinnitusdetailide impordi suhtes ei kohaldata laiendatud lõplikku dumpinguvastast jääktollimaksu, järgmine äriühing:

„Andfast Malaysia Sdn. Bhd. (TARICi lisakood B265)”.

Artikkel 2

Tolliasutustele antakse korraldus lõpetada määruse (EL) nr 1164/2011 artikli 3 kohane impordi registreerimine. Selle sätte kohaselt juba registreeritud impordilt ei nõuta dumpinguvastast tollimaksu.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 29, 31.1.2009, lk 1.

2

(3)  ELT L 194, 26.7.2011, lk 6.

3

(4)  ELT L 297, 16.11.2011, lk 53.

4

---

| 31.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/26

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 694/2012,

27. juuli 2012,

millega määratakse kindlaks anšoovisepüügi võimalused Biskaia lahes püügihooajaks 2012–2013

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu on kohustatud kehtestama iga kalavaru või kalavarurühma puhul lubatud kogupüügi (TAC). Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude või kalavarurühmadega seonduva püügitegevuse suhteline stabiilsus, võttes asjakohaselt arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (1) sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu on kohustatud kehtestama iga kalavaru või kalavarurühma puhul lubatud kogupüügi (TAC). Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide vahel nii, et kõikidele liikmesriikidele oleks tagatud kõikide kalavarude või kalavarurühmadega seonduva püügitegevuse suhteline stabiilsus, võttes asjakohaselt arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruses (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (1) sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärke.

| (2) | Kalavaru asjakohase majandamise eesmärgil ja lihtsustamiseks on kohane kehtestada Biskaia lahe (ICES VIII alapiirkond) anšoovisevaru lubatud kogupüük ja liikmesriikide kvoodid püügihooajaks, mis kestab 1. juulist kuni järgneva aasta 30. juunini, mitte kalendriaastal põhinevaks püügiperioodiks. Kõnealuse püügi suhtes tuleks siiski kohaldada määruse (EL) nr 43/2012 (2) üldsätteid, mis käsitlevad kvoodi kasutamise tingimusi. |
| --- | --- |

(2)

Kalavaru asjakohase majandamise eesmärgil ja lihtsustamiseks on kohane kehtestada Biskaia lahe (ICES VIII alapiirkond) anšoovisevaru lubatud kogupüük ja liikmesriikide kvoodid püügihooajaks, mis kestab 1. juulist kuni järgneva aasta 30. juunini, mitte kalendriaastal põhinevaks püügiperioodiks. Kõnealuse püügi suhtes tuleks siiski kohaldada määruse (EL) nr 43/2012 (2) üldsätteid, mis käsitlevad kvoodi kasutamise tingimusi.

| (3) | Biskaia lahe anšoovisevaru lubatud kogupüük püügihooajaks 2012–2013 tuleks kehtestada kättesaadavate teadusnõuannete põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise. |
| --- | --- |

(3)

Biskaia lahe anšoovisevaru lubatud kogupüük püügihooajaks 2012–2013 tuleks kehtestada kättesaadavate teadusnõuannete põhjal, arvestades bioloogilisi ja sotsiaalmajanduslikke aspekte ning tagades samal ajal eri kalandussektorite õiglase kohtlemise.

| (4) | Selleks et kehtestada Biskaia lahe anšoovisevaru majandamise mitmeaastane kava, mis hõlmaks asjakohast püügihooaega ja kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiseks kohaldatavat püügikontrolli eeskirja, esitas komisjon 29. juulil 2009 ettepaneku määruse kohta, millega kehtestatakse Biskaia lahe anšoovisevaru ja selle püügi pikaajaline kava. Võttes arvesse kõnealust ettepanekut ning arvestades, et ettepaneku aluseks olevas mõjuhinnangus on esitatud kõige värskem hinnang nende otsuste mõju kohta, milles käsitletakse Biskaia lahe anšoovisevaru püügivõimalusi, on asjakohane kehtestada osutatud ettepanekule vastav kõnealuse kalavaru lubatud kogupüük. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) 2012. aasta juulikuu nõuande kohaselt on kõnealuse kalavaru kudemarja biomass hinnanguliselt 68 180 tonni. Järelikult peaks 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 kestvaks püügihooajaks kehtestatav lubatud kogupüük olema 20 700 tonni. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kehtestada Biskaia lahe anšoovisevaru majandamise mitmeaastane kava, mis hõlmaks asjakohast püügihooaega ja kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiseks kohaldatavat püügikontrolli eeskirja, esitas komisjon 29. juulil 2009 ettepaneku määruse kohta, millega kehtestatakse Biskaia lahe anšoovisevaru ja selle püügi pikaajaline kava. Võttes arvesse kõnealust ettepanekut ning arvestades, et ettepaneku aluseks olevas mõjuhinnangus on esitatud kõige värskem hinnang nende otsuste mõju kohta, milles käsitletakse Biskaia lahe anšoovisevaru püügivõimalusi, on asjakohane kehtestada osutatud ettepanekule vastav kõnealuse kalavaru lubatud kogupüük. Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) 2012. aasta juulikuu nõuande kohaselt on kõnealuse kalavaru kudemarja biomass hinnanguliselt 68 180 tonni. Järelikult peaks 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 kestvaks püügihooajaks kehtestatav lubatud kogupüük olema 20 700 tonni.

| (5) | Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) (3) artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata, millisel määral kohaldatakse kõnealuses määruses sätestatud meetmeid Biskaia lahe anšoovisevaru suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) (3) artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata, millisel määral kohaldatakse kõnealuses määruses sätestatud meetmeid Biskaia lahe anšoovisevaru suhtes.

| (6) | Pidades silmas püügihooaja 2012–2013 algust ja iga-aastase püügiaruande esitamise vajadust, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata ning seda tuleks kohaldada alates 1. juulist 2012, |
| --- | --- |

(6)

Pidades silmas püügihooaja 2012–2013 algust ja iga-aastase püügiaruande esitamise vajadust, peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata ning seda tuleks kohaldada alates 1. juulist 2012,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Anšoovisepüügi võimalused Biskaia lahes

1.   Anšoovisevaru lubatud kogupüük määruses (EÜ) nr 218/2009 (4) määratletud ICES VIII alapiirkonnas püügihooajaks 1. juulist 2012 kuni 30. juunini 2013 ning selle jaotus liikmesriikide vahel on järgmine (eluskaal tonnides):

| Liik | : | Euroopa anšoovis

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Liik

:

Euroopa anšoovis

Engraulis encrasicolus

| ICES püügipiirkond | : | VIII
  (ANE/08.) |
| --- | --- | --- |

ICES püügipiirkond

:

VIII

(ANE/08.)

Hispaania

18 630

Analüütiline TAC

Prantsusmaa

2 070

EL

20 700

Lubatud kogupüük (TAC)

20 700

2.   Lõikes 1 sätestatud püügivõimaluste jaotuse ja nende kasutamise suhtes kohaldatakse määruse (EL) nr 43/2012 artiklites 8, 10 ja 13 sätestatud tingimusi.

3.   Lõikes 1 osutatud kalavaru suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 847/96 sätestatud analüütilist TACi. Kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 3 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 4.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrus (EL) nr 43/2012, millega määratakse ELi laevadele 2012. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse (ELT L 25, 27.1.2012, lk 1).

2

(3)  EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 218/2009 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).

4

---

| 31.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 695/2012,

24. juuli 2012,

millega keelatakse Hispaania lipu all sõitvatel laevadel hariliku merikeele püük VIIIa ja VIIIb püügipiirkonnas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 43/2012, millega määratakse ELi laevadele 2012. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 43/2012, millega määratakse ELi laevadele 2012. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (2) on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2012. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. juuli 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 25, 27.1.2012, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 9/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru | SOL/8AB. |
| Liik | Harilik merikeel (Solea solea) |
| Piirkond | VIIIa ja VIIIb |
| Kuupäev | 12. juuni 2012 |

Nr

9/T&Q

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru

SOL/8AB.

Liik

Harilik merikeel (Solea solea)

Piirkond

VIIIa ja VIIIb

Kuupäev

12. juuni 2012

---

| 31.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/30

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 696/2012,

25. juuli 2012,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuli 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Sisetallad, mis koosnevad elastsest kaheharulisest teras(leht)vedru osast ja eri materjalist vahetatavast pehmest padjandist.
  Sisetallad komplekteeritakse tarbija jalajäljendi ja kehakaalu järgi.
  Sisetallad on välja töötatud labajala ja kogu keha koormuse vähendamiseks. Sisetaldade kolme punkti toetussüsteem peab toetama, liigutama ja tugevdama sidemeid, kõõluseid ja lihaseid. See toimib amortisaatorina, jaotab keharaskuse ühtlaselt kogu labajala ulatuses ning võib kompenseerida lampjalgsusest tulenevaid vaevusi. Pehme padjand masseerib jalatalda.

   (1) Vt foto. | 6406 90 50 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 6406, 6406 90 ja 6406 90 50 sõnastusega.
  Sisetallad ei ole ette nähtud ortopeediliste vaevuste korrigeerimiseks, sest need ei ole spetsiaalselt kohandatud defektide jaoks, mida nendega püütakse korrigeerida, vaid labajala ja keha mugavuse parandamiseks ning esinevatest probleemidest tingitud kahjulike mõjude vähendamiseks (vt grupp 90, märkus 6).
  Toodet ei või seepärast klassifitseerida rubriiki 9021 kuuluvaks ortopeediliseks abivahendiks.
  Seega tuleb sisetallad eemaldatavate sisetaldadena klassifitseerida CN-koodi 6406 90 50 alla. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Sisetallad, mis koosnevad elastsest kaheharulisest teras(leht)vedru osast ja eri materjalist vahetatavast pehmest padjandist.

Sisetallad komplekteeritakse tarbija jalajäljendi ja kehakaalu järgi.

Sisetallad on välja töötatud labajala ja kogu keha koormuse vähendamiseks. Sisetaldade kolme punkti toetussüsteem peab toetama, liigutama ja tugevdama sidemeid, kõõluseid ja lihaseid. See toimib amortisaatorina, jaotab keharaskuse ühtlaselt kogu labajala ulatuses ning võib kompenseerida lampjalgsusest tulenevaid vaevusi. Pehme padjand masseerib jalatalda.

(1) Vt foto.

6406 90 50

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 6406, 6406 90 ja 6406 90 50 sõnastusega.

Sisetallad ei ole ette nähtud ortopeediliste vaevuste korrigeerimiseks, sest need ei ole spetsiaalselt kohandatud defektide jaoks, mida nendega püütakse korrigeerida, vaid labajala ja keha mugavuse parandamiseks ning esinevatest probleemidest tingitud kahjulike mõjude vähendamiseks (vt grupp 90, märkus 6).

Toodet ei või seepärast klassifitseerida rubriiki 9021 kuuluvaks ortopeediliseks abivahendiks.

Seega tuleb sisetallad eemaldatavate sisetaldadena klassifitseerida CN-koodi 6406 90 50 alla.

Image

---

(1)  Foto on üksnes illustratsiooniks.

---

| 31.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 697/2012,

25. juuli 2012,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuli 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikat-sioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ühendustihvtidega toode (nn RJ45 pistmikuga trafomoodul) korpuses, mille mõõtmed on umbes 22 × 1,5 × 1,5 cm.
  Tootel on trükkplaat nelja trafo, ühe kondensaatori ja nelja takistiga. Lisaks sisaldab see kaht muude komponentidega ühendamata valgusdioodi.
  Toode on spetsiaalselt kavandatud 10/100 BASE-T Ethernetivõrgu jaoks ja on ette nähtud trükkplaadile paigutamiseks, et ühendada kohtvõrgus omavahel seadmeid signaalide edastamiseks ja vastuvõtmiseks.
  Lisaks tagab see galvaanilise eraldamise ning signaalide kaitse ülepinge ja sünfaasse müra eest. | 8517 70 90 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkuse 2 punktiga b ning CN-koodide 8517, 8517 70 ja 8517 70 90 sõnastusega.
  Lisaks pistmikule sisaldab toode mitut erinevat elektrilist komponenti. Lisaks vooluringidesisesele ja -vahelisele ühendamisele on tootel veel mitu erinevat elektrilist funktsiooni, nt galvaaniline eraldamine ning ülepinge ja sünfaasse müra vastane kaitse. Kõnealused komponendid on võrdselt tähtsad, kuna neid kõiki on tarvis tehniliste nõuete täitmiseks, mis on vajalikud Ethernetivõrgu kaudu ühenduse loomiseks.
  Seepärast ei või toodet klassifitseerida pistikuna rubriiki 8536.
  Kuna toodet kasutatakse juhtmega kommunikatsioonivõrgu seadmes, tuleks see klassifitseerida juhtmega või juhtmeta kommunikatsioonivõrgu lõppseadme osana CN-koodi 8517 70 90 alla. |

Kauba kirjeldus

Klassifikat-sioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Ühendustihvtidega toode (nn RJ45 pistmikuga trafomoodul) korpuses, mille mõõtmed on umbes 22 × 1,5 × 1,5 cm.

Tootel on trükkplaat nelja trafo, ühe kondensaatori ja nelja takistiga. Lisaks sisaldab see kaht muude komponentidega ühendamata valgusdioodi.

Toode on spetsiaalselt kavandatud 10/100 BASE-T Ethernetivõrgu jaoks ja on ette nähtud trükkplaadile paigutamiseks, et ühendada kohtvõrgus omavahel seadmeid signaalide edastamiseks ja vastuvõtmiseks.

Lisaks tagab see galvaanilise eraldamise ning signaalide kaitse ülepinge ja sünfaasse müra eest.

8517 70 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkuse 2 punktiga b ning CN-koodide 8517, 8517 70 ja 8517 70 90 sõnastusega.

Lisaks pistmikule sisaldab toode mitut erinevat elektrilist komponenti. Lisaks vooluringidesisesele ja -vahelisele ühendamisele on tootel veel mitu erinevat elektrilist funktsiooni, nt galvaaniline eraldamine ning ülepinge ja sünfaasse müra vastane kaitse. Kõnealused komponendid on võrdselt tähtsad, kuna neid kõiki on tarvis tehniliste nõuete täitmiseks, mis on vajalikud Ethernetivõrgu kaudu ühenduse loomiseks.

Seepärast ei või toodet klassifitseerida pistikuna rubriiki 8536.

Kuna toodet kasutatakse juhtmega kommunikatsioonivõrgu seadmes, tuleks see klassifitseerida juhtmega või juhtmeta kommunikatsioonivõrgu lõppseadme osana CN-koodi 8517 70 90 alla.

---

| 31.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/34

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 698/2012,

25. juuli 2012,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määruse lisa punktides 1 ja 3 sätestatud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega; punkti 2 kohta ei ole tolliseadustiku komitee oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse lisa punktides 1 ja 3 sätestatud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega; punkti 2 kohta ei ole tolliseadustiku komitee oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. juuli 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Mootorsõidukites kasutatav mitmefunktsiooniline seade (niinimetatud mootorsõiduki multimeediumkeskus), millel on kaks peamist komponenti:






  — | raadioringhäälingu vastuvõtja, mis on ühendatud CD-/DVD-mängijaga; |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Mootorsõidukites kasutatav mitmefunktsiooniline seade (niinimetatud mootorsõiduki multimeediumkeskus), millel on kaks peamist komponenti:

—

raadioringhäälingu vastuvõtja, mis on ühendatud CD-/DVD-mängijaga;

| — | äravõetav puutetundlik vedelkristallvärvimonitor (LCD), ekraani diagonaaliga umbes 17,5 cm (7 tolli) ja kuvasuhtega 16:9. |
| --- | --- |

—

äravõetav puutetundlik vedelkristallvärvimonitor (LCD), ekraani diagonaaliga umbes 17,5 cm (7 tolli) ja kuvasuhtega 16:9.

Seadmel on pistmikud, mis võimaldavad vastu võtta videosignaali välisallikatest, näiteks tahavaatekaameralt.

Seade esitatakse tollile koos kaugjuhtimispuldiga.

Seadmega saab ühendada lisakuvari.

8528 59 40

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegliga 1, üldreegli 3 punktiga c ja üldreegliga 6 ning CN-koodide 8528, 8528 59 ja 8528 59 40 sõnastusega.

Seadmel on komponendid, mis võivad täita mitmesuguseid funktsioone (heli taasesitus, videoklippide taasesitus, raadioringhäälingu vastuvõtt, video kuvamine), millest ükski ei anna seadme disaini ja tööpõhimõtet arvestades seadmele selle põhiomadusi.

Klassifitseerimise üldreegli 3 punkti c põhjal tuleb seade seepärast klassifitseerida CN-koodi 8528 59 40 alla kui muud värvipildiga [monitorid]: LCD- ehk vedelkristallekraaniga.

| 2. | Mootorsõidukites kasutatav mitmefunktsiooniline seade (niinimetatud mootorsõiduki multimeediumkeskus) mõõtmetega umbes 17 × 5 × 16 cm.
  Sellel on ühes korpuses raadioringhäälingu vastuvõtja, heli ja videopildi taasesitusseade vedelkristallvärvimonitoriga (LCD), ekraani diagonaaliga umbes 8 cm (3,5 tolli).
  Seadmel on pistmikud, mis võimaldavad vastu võtta videosignaali välisallikast, näiteks tahavaatekaameralt.
  Seade saab taasesitada ka heli ja pilte USB-mälupulgalt.
  Seade esitatakse tollile koos kaugjuhtimispuldiga.
  Seadmega saab ühendada lisakuvari. |
| --- | --- |

2.

Mootorsõidukites kasutatav mitmefunktsiooniline seade (niinimetatud mootorsõiduki multimeediumkeskus) mõõtmetega umbes 17 × 5 × 16 cm.

Sellel on ühes korpuses raadioringhäälingu vastuvõtja, heli ja videopildi taasesitusseade vedelkristallvärvimonitoriga (LCD), ekraani diagonaaliga umbes 8 cm (3,5 tolli).

Seadmel on pistmikud, mis võimaldavad vastu võtta videosignaali välisallikast, näiteks tahavaatekaameralt.

Seade saab taasesitada ka heli ja pilte USB-mälupulgalt.

Seade esitatakse tollile koos kaugjuhtimispuldiga.

Seadmega saab ühendada lisakuvari.

8528 59 40

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegliga 1, üldreegli 3 punktiga c ja üldreegliga 6 ning CN-koodide 8528, 8528 59 ja 8528 59 40 sõnastusega.

Seadmel on komponendid, mis võivad täita mitmesuguseid funktsioone (heli taasesitus, videoklippide taasesitus, raadioringhäälingu vastuvõtt, video kuvamine), millest ükski ei anna seadme disaini ja tööpõhimõtet arvestades seadmele selle põhiomadusi.

Klassifitseerimise üldreegli 3 punkti c põhjal tuleb seade seepärast klassifitseerida CN-koodi 8528 59 40 alla kui muud värvipildiga [monitorid]: LCD- ehk vedelkristallekraaniga.

| 3. | Mootorsõidukites kasutatav mitmefunktsiooniline seade (niinimetatud mootorsõiduki multimeediumkeskus).
  Sellel on ühes korpuses raadioringhäälingu vastuvõtja, heli ja videopildi taasesitusseade, raadionavigatsiooniseade ning vedelkristallvärvimonitor (LCD), ekraani diagonaaliga umbes 18 cm (7 tolli) ja kuvasuhtega 16:9.
  Seadmel on pistmikud, mis võimaldavad vastu võtta videosignaali välisallikatest, näiteks tahavaatekaamera või DVB-T-tuuner.
  Seade saab taasesitada ka heli ja pilte mälukaardilt.
  Seade esitatakse tollile koos kahe kaugjuhtimispuldiga.
  Seadmega saab ühendada lisakuvari. |
| --- | --- |

3.

Mootorsõidukites kasutatav mitmefunktsiooniline seade (niinimetatud mootorsõiduki multimeediumkeskus).

Sellel on ühes korpuses raadioringhäälingu vastuvõtja, heli ja videopildi taasesitusseade, raadionavigatsiooniseade ning vedelkristallvärvimonitor (LCD), ekraani diagonaaliga umbes 18 cm (7 tolli) ja kuvasuhtega 16:9.

Seadmel on pistmikud, mis võimaldavad vastu võtta videosignaali välisallikatest, näiteks tahavaatekaamera või DVB-T-tuuner.

Seade saab taasesitada ka heli ja pilte mälukaardilt.

Seade esitatakse tollile koos kahe kaugjuhtimispuldiga.

Seadmega saab ühendada lisakuvari.

8528 59 40

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegliga 1, üldreegli 3 punktiga c ja üldreegliga 6 ning CN-koodide 8528, 8528 59 ja 8528 59 40 sõnastusega.

Seadmel on komponendid, mis võivad täita mitmesuguseid funktsioone (heli taasesitus, videoklippide taasesitus, raadionavigatsiooniseade, raadioringhäälingu vastuvõtt, video kuvamine), millest ükski ei anna seadme disaini ja tööpõhimõtet arvestades seadmele selle põhiomadusi.

Klassifitseerimise üldreegli 3 punkti c põhjal tuleb seade seepärast klassifitseerida CN-koodi 8528 59 40 alla kui muud värvipildiga [monitorid]: LCD- ehk vedelkristallekraaniga.

---

| 31.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/37

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 699/2012,

30. juuli 2012,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Venemaalt ja Türgist pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | 1. novembril 2011 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teate (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Venemaalt ja Türgist (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(1)

1. novembril 2011 avaldas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teate (edaspidi „algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Venemaalt ja Türgist (edaspidi „asjaomased riigid”) pärit raud- või terastoruliitmike impordi suhtes Euroopa Liitu.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 20. septembril 2011 Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 40 % liidu teatavate raud- või terastoruliitmike kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 20. septembril 2011 Euroopa Liidu terasest põkk-keevitusliitmike tootmisharu kaitsekomitee (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 40 % liidu teatavate raud- või terastoruliitmike kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid nimetatud toote dumpinguhindadega müügi ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena menetluse algatamiseks.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele, asjaomaste riikide esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis menetluse algatamisest ametlikult teada kaebuse esitajale, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele, asjaomaste riikide esindajatele ning teadaolevatele importijatele ja kasutajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus oma seisukohad kirjalikult teatavaks teha ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Kõikidele huvitatud isikutele, kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(4)

Kõikidele huvitatud isikutele, kes taotlesid ärakuulamist ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

a)   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (5) | Pidades silmas liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates kahju kindlakstegemiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas liidu tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates kahju kindlakstegemiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring.

| (6) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kõnealusesse valimisse kuulusid 22 liidu tootja hulgast valitud kolm äriühingut, kelle puhul oli enne uurimise algatamist teada, et nad toodavad samasugust toodet. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Kõnealusesse valimisse kuulusid 22 liidu tootja hulgast valitud kolm äriühingut, kelle puhul oli enne uurimise algatamist teada, et nad toodavad samasugust toodet.

| (7) | Valimisse kuulumise aluseks võeti müügi-ja toodangumaht, mida oli võimalik komisjoni käsutuses oleva aja jooksul piisaval määral uurida. Valimisse võetud liidu tootjad paiknevad neljas liikmesriigis ja nende müük liidus moodustab 48 % kogu ELi tootjate müügist ning nad moodustavad 64 % endast teada andnud tootjatest. Ükski huvitatud isik ei olnud kavandatud valimi vastu. |
| --- | --- |

(7)

Valimisse kuulumise aluseks võeti müügi-ja toodangumaht, mida oli võimalik komisjoni käsutuses oleva aja jooksul piisaval määral uurida. Valimisse võetud liidu tootjad paiknevad neljas liikmesriigis ja nende müük liidus moodustab 48 % kogu ELi tootjate müügist ning nad moodustavad 64 % endast teada andnud tootjatest. Ükski huvitatud isik ei olnud kavandatud valimi vastu.

b)   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (8) | Pidades silmas sõltumatute importijate võimalikku arvukust, nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning koostada vajadusel valimi, paluti kõikidel ELi tootjatel ja importijatel endast Euroopa Komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates osutatud põhiandmed uurimisaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. oktoobrist 2010 – 30. septembrini 2011). |
| --- | --- |

(8)

Pidades silmas sõltumatute importijate võimalikku arvukust, nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning koostada vajadusel valimi, paluti kõikidel ELi tootjatel ja importijatel endast Euroopa Komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates osutatud põhiandmed uurimisaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisperioodil (1. oktoobrist 2010 – 30. septembrini 2011).

| (9) | 38 sõltumatust importijast, kellega komisjon ühendust võttis, vastas valimi moodustamiseks esitatud küsimustele õigeaegselt ainult viis äriühingut. Ühe äriühingu puhul selgus, et ta on pigem kasutaja kui importija. Seetõttu ei peetud valimi moodustamist vajalikuks ning küsimustikud saadeti kõigile neljale endast teada andnud importijale. Ainult kaks importijat vastasid lõpuks küsimustikule ja tegid uurimise käigus täielikku koostööd. |
| --- | --- |

(9)

38 sõltumatust importijast, kellega komisjon ühendust võttis, vastas valimi moodustamiseks esitatud küsimustele õigeaegselt ainult viis äriühingut. Ühe äriühingu puhul selgus, et ta on pigem kasutaja kui importija. Seetõttu ei peetud valimi moodustamist vajalikuks ning küsimustikud saadeti kõigile neljale endast teada andnud importijale. Ainult kaks importijat vastasid lõpuks küsimustikule ja tegid uurimise käigus täielikku koostööd.

c)   Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (10) | Pidades silmas eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning sel juhul koostada valimi, paluti kõigil eksportivatel tootjatel endast Euroopa Komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates osutatud põhiandmed uurimisaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisalusel ajavahemikul (1. oktoobrist 2010 – 30. septembrini 2011). Samuti konsulteeriti asjaomaste riikide ametiasutustega. |
| --- | --- |

(10)

Pidades silmas eksportivate tootjate ilmset suurt arvu, nähti algatamisteates dumpingu kindlakstegemiseks ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring. Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning sel juhul koostada valimi, paluti kõigil eksportivatel tootjatel endast Euroopa Komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates osutatud põhiandmed uurimisaluse tootega seotud tegevuse kohta uurimisalusel ajavahemikul (1. oktoobrist 2010 – 30. septembrini 2011). Samuti konsulteeriti asjaomaste riikide ametiasutustega.

| (11) | Venemaa puhul ei teinud uurimise käigus koostööd ükski eksportiv tootja. Türgi puhul andsid endast teada kolm äriühingut, seetõttu otsustas komisjon, et Türgi puhul ei ole valimi moodustamine vajalik. Kolme koostööd teinud Türgi äriühingu eksport moodustas uurimisperioodil Türgist liitu toimunud ekspordist enamiku. |
| --- | --- |

(11)

Venemaa puhul ei teinud uurimise käigus koostööd ükski eksportiv tootja. Türgi puhul andsid endast teada kolm äriühingut, seetõttu otsustas komisjon, et Türgi puhul ei ole valimi moodustamine vajalik. Kolme koostööd teinud Türgi äriühingu eksport moodustas uurimisperioodil Türgist liitu toimunud ekspordist enamiku.

d)   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (12) | Uurimise läbiviimiseks saatis komisjon küsimustikud kõigile koostööd tegevatele Türgi eksportivatele tootjatele, valimisse kuuluvatele liidu tootjatele ja koostööd tegevatele sõltumatutele importijatele ja kasutajatele. |
| --- | --- |

(12)

Uurimise läbiviimiseks saatis komisjon küsimustikud kõigile koostööd tegevatele Türgi eksportivatele tootjatele, valimisse kuuluvatele liidu tootjatele ja koostööd tegevatele sõltumatutele importijatele ja kasutajatele.

| (13) | Vastused küsimustikele saadi kõigilt kolmelt koostööd tegevalt Türgi eksportivalt tootjalt, valimisse kuuluvatelt liidu tootjatele, kahelt sõltumatult liidu importijalt ja neljalt kasutajalt. |
| --- | --- |

(13)

Vastused küsimustikele saadi kõigilt kolmelt koostööd tegevalt Türgi eksportivalt tootjalt, valimisse kuuluvatelt liidu tootjatele, kahelt sõltumatult liidu importijalt ja neljalt kasutajalt.

| (14) | Komisjon kogus kokku kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse. | Türgi eksportivad tootjad:







  — | RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul (Türgi); |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisjon kogus kokku kõik andmed, mida ta seoses dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide esialgse kindlakstegemisega vajalikuks pidas, ja veendus nende andmete õigsuses. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

Türgi eksportivad tootjad:

—

RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul (Türgi);

| — | SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul (Türgi); |
| --- | --- |

—

SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul (Türgi);

| — | UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul (Türgi). |
| --- | --- |

—

UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul (Türgi).

| | Liidu tootjad:







  — | ERNE Fittings, Schlinz (Austria); |
| --- | --- | --- |

Liidu tootjad:

—

ERNE Fittings, Schlinz (Austria);

| — | Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia (Itaalia). |
| --- | --- |

—

Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia (Itaalia).

3.   Uurimisperiood

| (15) | Dumpingu ja kahju uurimine toimus ajavahemikul 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(15)

Dumpingu ja kahju uurimine toimus ajavahemikul 1. oktoobrist 2010 kuni 30. septembrini 2011 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

4.   Muude kolmandate riikide suhtes kehtivad meetmed

| (16) | Dumpinguvastased tollimaksud on kehtestatud teatavate Malaisiast, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taist pärit raud- või terastoruliitmike suhtes, ning kõrvalehoidmise praktika tuvastamise tõttu ka Hiina Rahvavabariigist pärit, kuid Indoneesia, Sri Lanka, Filipiinide ja Taiwani kaudu lähetatud raud- või terastoruliitmike suhtes (teatavate eranditega) (3). Kui osutatakse eelmises lauses nimetatud riikidele, kasutatakse edaspidi väljendit „riigid, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed”. |
| --- | --- |

(16)

Dumpinguvastased tollimaksud on kehtestatud teatavate Malaisiast, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taist pärit raud- või terastoruliitmike suhtes, ning kõrvalehoidmise praktika tuvastamise tõttu ka Hiina Rahvavabariigist pärit, kuid Indoneesia, Sri Lanka, Filipiinide ja Taiwani kaudu lähetatud raud- või terastoruliitmike suhtes (teatavate eranditega) (3). Kui osutatakse eelmises lauses nimetatud riikidele, kasutatakse edaspidi väljendit „riigid, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed”.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (17) | Vaatlusaluseks tooteks on praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 alla kuuluvad rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(17)

Vaatlusaluseks tooteks on praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 alla kuuluvad rauast või terasest (välja arvatud roostevaba teras) toruliitmikud (välja arvatud valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (18) | Torupõlvede, siirdmike ja torukolmikute tootmisprotsessis kasutatakse õmblusteta või keevitatud terastorusid ning toruotsakuid toodetakse tavaliselt teraslehtedest. Torupõlvede ja siirdmike valmistamisel kasutakse lõikamist ja stantsimist, metallipainutust või reduktsiooni. Torukolmikute valmistamisel kasutatakse hüdropresse ja toruotsakuid stantsitakse lehtedest või plaatidest. Nimetatud protsessidele järgneb tavaliselt faasimine ja haavelpuhastus, seejärel toode pakendatakse. Mõnikord toode ka galvaanitakse. Kõikidel tooteliikidel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhikasutusalad. |
| --- | --- |

(18)

Torupõlvede, siirdmike ja torukolmikute tootmisprotsessis kasutatakse õmblusteta või keevitatud terastorusid ning toruotsakuid toodetakse tavaliselt teraslehtedest. Torupõlvede ja siirdmike valmistamisel kasutakse lõikamist ja stantsimist, metallipainutust või reduktsiooni. Torukolmikute valmistamisel kasutatakse hüdropresse ja toruotsakuid stantsitakse lehtedest või plaatidest. Nimetatud protsessidele järgneb tavaliselt faasimine ja haavelpuhastus, seejärel toode pakendatakse. Mõnikord toode ka galvaanitakse. Kõikidel tooteliikidel on samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samad põhikasutusalad.

| (19) | Toruliitmikke kasutatakse peamiselt naftakeemiatööstuses, ehituses, energiatootmises, laevaehituses ja tööstusseadmetes. Kõigi nimetatud otstarvete puhul kasutatakse neid torude üksteisega ühendamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Toruliitmikke kasutatakse peamiselt naftakeemiatööstuses, ehituses, energiatootmises, laevaehituses ja tööstusseadmetes. Kõigi nimetatud otstarvete puhul kasutatakse neid torude üksteisega ühendamiseks.

2.   Samasugune toode

| (20) | Leiti, et vaatlusalusel tootel ning asjaomaste riikide omamaisel turul müüdavatel teatavatel raud- või terastoruliitmikel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdavatel teatavatel raud- või terastoruliitmikel on samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune põhiline kasutusala. Seepärast käsitatakse neid ajutiselt samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(20)

Leiti, et vaatlusalusel tootel ning asjaomaste riikide omamaisel turul müüdavatel teatavatel raud- või terastoruliitmikel ning liidu tootmisharu toodetud ja liidus müüdavatel teatavatel raud- või terastoruliitmikel on samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja samasugune põhiline kasutusala. Seepärast käsitatakse neid ajutiselt samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

C.   DUMPINGU KINDLAKSMÄÄRAMINE

1.   Venemaa

| (21) | Nagu eelnevalt põhjenduses 11 on nimetatud, ei teinud uurimise käigus koostööd ükski Venemaa eksportiv tootja. Seega ja nagu on selgitatud allpool, arvutati kooskõlas algmääruse artikliga 18 Venemaaga seonduv dumping kättesaadavate faktide alusel. |
| --- | --- |

(21)

Nagu eelnevalt põhjenduses 11 on nimetatud, ei teinud uurimise käigus koostööd ükski Venemaa eksportiv tootja. Seega ja nagu on selgitatud allpool, arvutati kooskõlas algmääruse artikliga 18 Venemaaga seonduv dumping kättesaadavate faktide alusel.

1.1.   Normaalväärtus

| (22) | Kuna ükski Venemaa eksportiv tootja koostööd ei teinud, siis arvutati Venemaalt pärit toodete normaalväärtus kättesaadavate faktide alusel. |
| --- | --- |

(22)

Kuna ükski Venemaa eksportiv tootja koostööd ei teinud, siis arvutati Venemaalt pärit toodete normaalväärtus kättesaadavate faktide alusel.

| (23) | Tuleks meelde tuletada, et kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid Venemaalt pärit vaatlusaluse toote impordi dumpingu kohta. Nende tõendite saamiseks tehtud arvutuste aluseks oli võetud Venemaalt pärit toodete arvestuslik normaalväärtus, sest täpsemaid andmeid ei olnud. Komisjon otsustas siiski, et täpsema normaalväärtuse määramiseks tuleb ajutiselt Venemaalt pärit impordi normaalväärtuse arvutamiseks kasutada uurimise käigus neilt Türgi eksportivatelt tootjatelt saadud teavet, kes kasutasid vaatlusaluse toote tootmiseks Venemaalt pärit õmblusteta terastorusid. Vaatlusaluse toote tootmise kogukuludest moodustasid tõepoolest suurima osa tooraine kulud, seega peeti kõnealust meetodit Venemaalt pärit impordi suhtes kehtiva normaalväärtuse kindlaksmääramisel kättesaadavate faktide alusel kõige sobivamaks. |
| --- | --- |

(23)

Tuleks meelde tuletada, et kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid Venemaalt pärit vaatlusaluse toote impordi dumpingu kohta. Nende tõendite saamiseks tehtud arvutuste aluseks oli võetud Venemaalt pärit toodete arvestuslik normaalväärtus, sest täpsemaid andmeid ei olnud. Komisjon otsustas siiski, et täpsema normaalväärtuse määramiseks tuleb ajutiselt Venemaalt pärit impordi normaalväärtuse arvutamiseks kasutada uurimise käigus neilt Türgi eksportivatelt tootjatelt saadud teavet, kes kasutasid vaatlusaluse toote tootmiseks Venemaalt pärit õmblusteta terastorusid. Vaatlusaluse toote tootmise kogukuludest moodustasid tõepoolest suurima osa tooraine kulud, seega peeti kõnealust meetodit Venemaalt pärit impordi suhtes kehtiva normaalväärtuse kindlaksmääramisel kättesaadavate faktide alusel kõige sobivamaks.

| (24) | Venemaalt pärit impordi suhtes kehtiv normaalväärtus arvutati seega nende Türgist pärit koostööd tegevate eksportivate tootjate, kes ostsid osa tootmiseks vajalikust toorainest Venemaalt, kaalutud keskmise normaalväärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(24)

Venemaalt pärit impordi suhtes kehtiv normaalväärtus arvutati seega nende Türgist pärit koostööd tegevate eksportivate tootjate, kes ostsid osa tootmiseks vajalikust toorainest Venemaalt, kaalutud keskmise normaalväärtuse põhjal.

| (25) | Tuleb märkida, et saadud normaalväärtus määrati kindlaks sellise tooteliigi (torupõlv) puhul, mida imporditakse kõige rohkem (st seda ei tehtud vaatlusaluse toote kõikide tooteliikide puhul), sest see võimaldab ekspordihinda representatiivselt võrrelda (vt järgmisi põhjendusi). |
| --- | --- |

(25)

Tuleb märkida, et saadud normaalväärtus määrati kindlaks sellise tooteliigi (torupõlv) puhul, mida imporditakse kõige rohkem (st seda ei tehtud vaatlusaluse toote kõikide tooteliikide puhul), sest see võimaldab ekspordihinda representatiivselt võrrelda (vt järgmisi põhjendusi).

1.2.   Ekspordihind

| (26) | Kuna puudusid üksikasjalikud andmed hindade kohta, määrati Venemaalt pärit vaatlusaluse toote impordi puhul kehtiv ekspordihind kindlaks Eurostati kogutud impordiandmete põhjal. Arvestades, et teatavate CN-koodide all deklareeritud toodete valik on suur, määrati ekspordihind kindlaks, kasutades üksnes ühte, suurima impordimahuga tooteliiki (torupõlv) käsitlevaid Eurostati andmeid, sest leiti, et need andmed on vaatlusalusele tootele tüüpilised. Seega arvutati ekspordihind CN-koodi 7307 93 11 alla kuuluva toote põhjal. |
| --- | --- |

(26)

Kuna puudusid üksikasjalikud andmed hindade kohta, määrati Venemaalt pärit vaatlusaluse toote impordi puhul kehtiv ekspordihind kindlaks Eurostati kogutud impordiandmete põhjal. Arvestades, et teatavate CN-koodide all deklareeritud toodete valik on suur, määrati ekspordihind kindlaks, kasutades üksnes ühte, suurima impordimahuga tooteliiki (torupõlv) käsitlevaid Eurostati andmeid, sest leiti, et need andmed on vaatlusalusele tootele tüüpilised. Seega arvutati ekspordihind CN-koodi 7307 93 11 alla kuuluva toote põhjal.

| (27) | Eespool kirjeldatud Eurostati impordinäitajaid oli vaja kohandada, arvestades asjaolu, et teatavate imporditehingute puhul Venemaalt Bulgaariasse, Eestisse ja Leetu oli esitatud ebaõigeid deklaratsioone, enamikul juhtudel seisnesid vead toodete valesti klassifitseerimises. Sellised tehingud tehti kindlaks nii, et kasutati vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 6 kättesaadavaks tehtud andmeid impordi kohta ning need andmed jäeti ekspordihinna arvutamisel välja, et mitte kasutada dumpingu arvutustes moonutatud ekspordihindu. |
| --- | --- |

(27)

Eespool kirjeldatud Eurostati impordinäitajaid oli vaja kohandada, arvestades asjaolu, et teatavate imporditehingute puhul Venemaalt Bulgaariasse, Eestisse ja Leetu oli esitatud ebaõigeid deklaratsioone, enamikul juhtudel seisnesid vead toodete valesti klassifitseerimises. Sellised tehingud tehti kindlaks nii, et kasutati vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 6 kättesaadavaks tehtud andmeid impordi kohta ning need andmed jäeti ekspordihinna arvutamisel välja, et mitte kasutada dumpingu arvutustes moonutatud ekspordihindu.

1.3.   Võrdlus

| (28) | Dumpingumarginaal määrati Eurostati andmetel põhinevate tehasest hankimise tasandil kohaldatavate ekspordihindade ja Venemaa suhtes eelkirjeldatu kohaselt kindlaksmääratud normaalväärtuse võrdlemise teel. |
| --- | --- |

(28)

Dumpingumarginaal määrati Eurostati andmetel põhinevate tehasest hankimise tasandil kohaldatavate ekspordihindade ja Venemaa suhtes eelkirjeldatu kohaselt kindlaksmääratud normaalväärtuse võrdlemise teel.

| (29) | Selleks, et määrata tehasest hankimise tasandil kohaldatavaid ekspordihindu, kohandati Eurostati andmetel põhinevaid CIF-ekspordihindu (mida oli korrigeeritud moonutuste vältimiseks vastavalt eespool kirjeldatule) selliselt, et neist lahutati transpordikulud. Kohandamisel olid aluseks kaebuses esitatud transpordikulude arvutused, sest leiti, et neid oli mõistlikult hinnatud. |
| --- | --- |

(29)

Selleks, et määrata tehasest hankimise tasandil kohaldatavaid ekspordihindu, kohandati Eurostati andmetel põhinevaid CIF-ekspordihindu (mida oli korrigeeritud moonutuste vältimiseks vastavalt eespool kirjeldatule) selliselt, et neist lahutati transpordikulud. Kohandamisel olid aluseks kaebuses esitatud transpordikulude arvutused, sest leiti, et neid oli mõistlikult hinnatud.

1.4.   Dumpingumarginaal

| (30) | Üleriigiline dumpingumarginaal väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata. |
| --- | --- |

(30)

Üleriigiline dumpingumarginaal väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata.

| (31) | Sellest lähtuvalt on esialgne üleriigiline dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata järgmine:






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Kõik äriühingud | 23,8 % |

(31)

Sellest lähtuvalt on esialgne üleriigiline dumpingumarginaal väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata järgmine:

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

Kõik äriühingud

23,8 %

2.   Türgi

2.1.   Normaalväärtus

| (32) | Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõigi kolme koostööd tegeva eksportiva tootja suhtes kõigepealt kindlaks, kas tema kogu omamaine vaatlusaluse toote müük oli tüüpiline, s.t kas see moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Uurimise käigus tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul. |
| --- | --- |

(32)

Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt määras komisjon kõigi kolme koostööd tegeva eksportiva tootja suhtes kõigepealt kindlaks, kas tema kogu omamaine vaatlusaluse toote müük oli tüüpiline, s.t kas see moodustas vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote eksportmüügist liitu. Uurimise käigus tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaine müük oli tüüpiline kõigi koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul.

| (33) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need tooteliigid, mida omamaisel turul müüsid tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühingud ja mis olid liitu eksportimiseks müüdud liikidega identsed või väga sarnased. |
| --- | --- |

(33)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need tooteliigid, mida omamaisel turul müüsid tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühingud ja mis olid liitu eksportimiseks müüdud liikidega identsed või väga sarnased.

| (34) | Iga tooteliigi puhul, mida eksportivad tootjad müüsid omamaisel turul ning mis leiti olevat otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluste toodete liigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui vaatlusaluse tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele uurimisperioodi jooksul moodustas ligikaudu 5 % liitu eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust. Uurimise käigus tehti kindlaks, et kõigi kolme äriühingu enamiku tooteliikide omamaine müük oli tüüpiline. |
| --- | --- |

(34)

Iga tooteliigi puhul, mida eksportivad tootjad müüsid omamaisel turul ning mis leiti olevat otseselt võrreldav liitu ekspordiks müüdud vaatlusaluste toodete liigiga, tehti kindlaks, kas omamaine müük oli piisavalt tüüpiline algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks. Konkreetset liiki toote omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui vaatlusaluse tooteliigi omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele uurimisperioodi jooksul moodustas ligikaudu 5 % liitu eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust. Uurimise käigus tehti kindlaks, et kõigi kolme äriühingu enamiku tooteliikide omamaine müük oli tüüpiline.

| (35) | Komisjon kontrollis seejärel, kas vaatlusaluse toote iga liigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Selleks tehti iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa selle müügist uurimisperioodil moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon kontrollis seejärel, kas vaatlusaluse toote iga liigi puhul, mida müüdi omamaisel turul tüüpilises koguses, võis järeldada, et see müük toimus tavapärase kaubandustegevuse raames algmääruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. Selleks tehti iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suure osa selle müügist uurimisperioodil moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele omamaisel turul.

| (36) | Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, arvutati tooteliigi normaalväärtus omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(36)

Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud tooteliigi müügimaht moodustas üle 80 % seda liiki toote müügi kogumahust ja seda liiki toote kaalutud keskmine hind võrdus ühiku tootmiskuludega või ületas neid, arvutati tooteliigi normaalväärtus omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisena.

| (37) | Kui tooteliigi kasumliku müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskulust väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmise hinnaga. |
| --- | --- |

(37)

Kui tooteliigi kasumliku müügi maht moodustas seda liiki toote müügi kogumahust kuni 80 % või kui kaalutud keskmine müügihind oli ühiku tootmiskulust väiksem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus asjaomase tooteliigi üksnes kasumliku omamaise müügi kaalutud keskmise hinnaga.

| (38) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et teatavate võrreldavate tooteliikide kasumlik müük moodustas üle 80 % omamaise müügi kogumahust ning seega arvutati kõnealuse müügi puhul normaalväärtuse keskmine hind omamaise kogumüügi põhjal. Muude tooteliikide puhul, mille müüki peeti samuti tavapärase kaubandustegevuse raames toimunuks, arvutati normaalväärtus üksnes kasumliku müügi põhjal. |
| --- | --- |

(38)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et teatavate võrreldavate tooteliikide kasumlik müük moodustas üle 80 % omamaise müügi kogumahust ning seega arvutati kõnealuse müügi puhul normaalväärtuse keskmine hind omamaise kogumüügi põhjal. Muude tooteliikide puhul, mille müüki peeti samuti tavapärase kaubandustegevuse raames toimunuks, arvutati normaalväärtus üksnes kasumliku müügi põhjal.

| (39) | Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames. Nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames või mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus määrata arvestuslikult. Kõik kolm uuritavat äriühingut müüsid selliseid tooteliike liitu eksportimiseks, kuigi piiratud koguses. |
| --- | --- |

(39)

Kui kõikide tooteliikide müük oli kahjumlik, tähendas see, et neid ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames. Nende tooteliikide puhul, mida ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse raames või mida ei müüdud omamaisel turul tüüpilistes kogustes, tuli normaalväärtus määrata arvestuslikult. Kõik kolm uuritavat äriühingut müüsid selliseid tooteliike liitu eksportimiseks, kuigi piiratud koguses.

| (40) | Normaalväärtuse arvutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt liideti uurimisperioodil kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende uurimisperioodiaegsele keskmisele tootmiskulule. Tooteliikide puhul, mida omamaisel turul ei müüdud tüüpilises koguses, kasutati normaalväärtuse arvutamiseks tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud ebatüüpilise müügi kaalutud keskmist kasumit ning kantud müügi-, üld- ja halduskulusid. |
| --- | --- |

(40)

Normaalväärtuse arvutamiseks algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt liideti uurimisperioodil kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad said samasuguse toote tavapärase kaubandustegevuse raames toimuvalt omamaiselt müügilt, nende uurimisperioodiaegsele keskmisele tootmiskulule. Tooteliikide puhul, mida omamaisel turul ei müüdud tüüpilises koguses, kasutati normaalväärtuse arvutamiseks tavapärase kaubandustegevuse raames toimunud ebatüüpilise müügi kaalutud keskmist kasumit ning kantud müügi-, üld- ja halduskulusid.

2.2.   Ekspordihind

| (41) | Kõigil juhtudel eksporditi vaatlusalust toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, ja seepärast määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(41)

Kõigil juhtudel eksporditi vaatlusalust toodet liidus asuvatele sõltumatutele klientidele, ja seepärast määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

| (42) | Üks kolmest koostööd tegevast Türgi äriühingust müüs uurimisperioodil ekspordiks liitu väga vähe. Kõnealune äriühing väitis, et nad oleksid tahtnud liitu rohkem eksportida, kuid ei suutnud importijatele pakkuda piisavalt madalaid hindu, ja palusid, et seda asjaolu võetaks dumpingu analüüsimisel arvesse. |
| --- | --- |

(42)

Üks kolmest koostööd tegevast Türgi äriühingust müüs uurimisperioodil ekspordiks liitu väga vähe. Kõnealune äriühing väitis, et nad oleksid tahtnud liitu rohkem eksportida, kuid ei suutnud importijatele pakkuda piisavalt madalaid hindu, ja palusid, et seda asjaolu võetaks dumpingu analüüsimisel arvesse.

| (43) | Selle äriühingu dumpingu arvutamisel tuligi aluseks võtta vastav piiratud müük. Ja kuigi selle äriühingu müük liitu toimus piiratud kogustes, ei saa kõnealust müüki uurimisest välja jätta ning see tuleb võtta aluseks äriühingu jaoks kehtestatava individuaalse dumpingumarginaali arvutustes. Igal juhul ei saanud seda, et äriühing ei suuda väidetavate kõrgete hindade tõttu rohkem müüa, pidada teguriks, mis mõjutaks selle äriühinguga seonduva dumpingu arvutamist. |
| --- | --- |

(43)

Selle äriühingu dumpingu arvutamisel tuligi aluseks võtta vastav piiratud müük. Ja kuigi selle äriühingu müük liitu toimus piiratud kogustes, ei saa kõnealust müüki uurimisest välja jätta ning see tuleb võtta aluseks äriühingu jaoks kehtestatava individuaalse dumpingumarginaali arvutustes. Igal juhul ei saanud seda, et äriühing ei suuda väidetavate kõrgete hindade tõttu rohkem müüa, pidada teguriks, mis mõjutaks selle äriühinguga seonduva dumpingu arvutamist.

2.3.   Võrdlus

| (44) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased kohandused tehti kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks. Eelkõige kohandati veo- ja kindlustuskulusid, sealhulgas veokulusid ekspordiriiki, allahindlusi, vahendustasusid, krediidikulusid ning pangale makstavaid tasusid. |
| --- | --- |

(44)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti kohanduste vormis nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Asjakohased kohandused tehti kõikidel juhtudel, mil neid peeti põhjendatuks, korrektseks ja tõendatuks. Eelkõige kohandati veo- ja kindlustuskulusid, sealhulgas veokulusid ekspordiriiki, allahindlusi, vahendustasusid, krediidikulusid ning pangale makstavaid tasusid.

2.4.   Dumpingumarginaalid

| (45) | Ajutised dumpingumarginaalid väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(45)

Ajutised dumpingumarginaalid väljendati protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.

a)   Uuritud äriühingute dumpingumarginaalid

| (46) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati ühele kolmest koostööd tegevast eksportivast tootjast individuaalne dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel selle äriühingu toodetud vaatlusaluse toote kaalutud keskmise hinnaga, mis kehtis eksportimisel liitu. |
| --- | --- |

(46)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 11 ja 12 kehtestati ühele kolmest koostööd tegevast eksportivast tootjast individuaalne dumpingumarginaal kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemisel selle äriühingu toodetud vaatlusaluse toote kaalutud keskmise hinnaga, mis kehtis eksportimisel liitu.

| (47) | Kahe teise koostööd tegeva Türgi eksportiva tootja puhul läbiviidud dumpinguarvutused näitasid, et need äriühingud tegelesid dumpinguga sihipäraselt, seda nii ajavahemikku kui ka kliente ja piirkondi silmas pidades. Tõepoolest võis nende ekspordihindade puhul selgelt täheldada, et need olid erinevad erinevate ostjate jaoks, samuti eri piirkondade ja ka ajavahemike puhul. Lisaks ei kajasta kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlusel põhinevad dumpinguarvutused kahe kõnealuse äriühingu praktiseeritavat dumpingut täies ulatuses. |
| --- | --- |

(47)

Kahe teise koostööd tegeva Türgi eksportiva tootja puhul läbiviidud dumpinguarvutused näitasid, et need äriühingud tegelesid dumpinguga sihipäraselt, seda nii ajavahemikku kui ka kliente ja piirkondi silmas pidades. Tõepoolest võis nende ekspordihindade puhul selgelt täheldada, et need olid erinevad erinevate ostjate jaoks, samuti eri piirkondade ja ka ajavahemike puhul. Lisaks ei kajasta kaalutud keskmise normaalväärtuse ja kaalutud keskmise ekspordihinna võrdlusel põhinevad dumpinguarvutused kahe kõnealuse äriühingu praktiseeritavat dumpingut täies ulatuses.

| (48) | Selleks et kahe kõnealuse äriühingu praktiseeritavat dumpingut täies ulatuses kajastada, võrreldi kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 kaalutud keskmise põhjal määratud normaalväärtust nende äriühingute liitu suunatud ekspordi üksiktehingute hindadega. |
| --- | --- |

(48)

Selleks et kahe kõnealuse äriühingu praktiseeritavat dumpingut täies ulatuses kajastada, võrreldi kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 kaalutud keskmise põhjal määratud normaalväärtust nende äriühingute liitu suunatud ekspordi üksiktehingute hindadega.

b)   Dumpingumarginaal koostööst hoiduvate äriühingute puhul

| (49) | Koostööst hoidunud Türgi eksportivate tootjate jaoks määrati kindlaks dumpingu jääkmarginaal. Arvestades seda, et koostöö tegemise taset peeti suhteliselt madalaks (kolme koostööd tegeva Türgi äriühingu ekspordimaht moodustas uurimisperioodil alla 80 % kogu Türgi ekspordist liitu), võeti dumpingu jääkmarginaali arvutamisel aluseks sobiv meetod, mis andis tulemuseks marginaali, mis oli kõrgem kolme koostööd tegeva äriühingu kõrgeimast individuaalsest dumpingumarginaalist. Marginaal kehtestati tüüpiliste tooteliikide sellise müügi alusel, mida tegi kolmest koostööd tegevast äriühingust kõige kõrgema dumpingumarginaaliga Türgi koostööd tegev tootja. |
| --- | --- |

(49)

Koostööst hoidunud Türgi eksportivate tootjate jaoks määrati kindlaks dumpingu jääkmarginaal. Arvestades seda, et koostöö tegemise taset peeti suhteliselt madalaks (kolme koostööd tegeva Türgi äriühingu ekspordimaht moodustas uurimisperioodil alla 80 % kogu Türgi ekspordist liitu), võeti dumpingu jääkmarginaali arvutamisel aluseks sobiv meetod, mis andis tulemuseks marginaali, mis oli kõrgem kolme koostööd tegeva äriühingu kõrgeimast individuaalsest dumpingumarginaalist. Marginaal kehtestati tüüpiliste tooteliikide sellise müügi alusel, mida tegi kolmest koostööd tegevast äriühingust kõige kõrgema dumpingumarginaaliga Türgi koostööd tegev tootja.

| (50) | Eespool kirjeldatule tuginedes on ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata, järgmised:






  Äriühing | Ajutine dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| RSA | 9,6 % |
| Sardogan | 2,9 % |
| Unifit | 12,1 % |
| Kõik teised äriühingud | 16,7 % |

(50)

Eespool kirjeldatule tuginedes on ajutised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimaksu tasumata, järgmised:

Äriühing

Ajutine dumpingumarginaal

RSA

9,6 %

Sardogan

2,9 %

Unifit

12,1 %

Kõik teised äriühingud

16,7 %

D.   KAHJU

1.   Liidu toodang ja liidu tootmisharu

| (51) | Uurimisperioodil tootis samasugust toodet 22 liidu tootjat. Algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses moodustavad kõnealused 22 tootjat liidu tootmisharu ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”. |
| --- | --- |

(51)

Uurimisperioodil tootis samasugust toodet 22 liidu tootjat. Algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses moodustavad kõnealused 22 tootjat liidu tootmisharu ning neid nimetatakse edaspidi „liidu tootmisharuks”.

| (52) | Nagu on märgitud eespool põhjenduses 7, moodustab kolme valimisse kuuluva liidu tootja samasuguse toote müük 50 % liidu kogumüügist. |
| --- | --- |

(52)

Nagu on märgitud eespool põhjenduses 7, moodustab kolme valimisse kuuluva liidu tootja samasuguse toote müük 50 % liidu kogumüügist.

2.   Liidu tarbimine

| (53) | Liidu tarbimise arvutamiseks võeti arvesse liidu tootmisharu müüki liidu turul, mis põhineb teabel, mis saadi valimisse kuuluvate äriühingute küsimustike vastustest, kaebuses teiste liidu tootjate kohta esitatud hinnangutest ja Eurostatist saadud andmetest impordimahu kohta. |
| --- | --- |

(53)

Liidu tarbimise arvutamiseks võeti arvesse liidu tootmisharu müüki liidu turul, mis põhineb teabel, mis saadi valimisse kuuluvate äriühingute küsimustike vastustest, kaebuses teiste liidu tootjate kohta esitatud hinnangutest ja Eurostatist saadud andmetest impordimahu kohta.

| (54) | 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenes liidu tarbimine märgatavalt (40 %). 2009. aastal vähenes see 44 % ja püsis samal tasemel 2010. aastal, seejärel suurenes veidi (4 protsendipunkti võrra) uurimisperioodil.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimis-periood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühik (tonn) | 98 197 | 55 172 | 54 878 | 58 706 |
| Indeks (2008=100) | 100 | 56 | 56 | 60 |

(54)

2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenes liidu tarbimine märgatavalt (40 %). 2009. aastal vähenes see 44 % ja püsis samal tasemel 2010. aastal, seejärel suurenes veidi (4 protsendipunkti võrra) uurimisperioodil.

Tabel 1

Liidu tarbimine

2008

2009

2010

Uurimis-periood

Ühik (tonn)

98 197

55 172

54 878

58 706

Indeks (2008=100)

100

56

56

60

3.   Import asjaomastest riikidest

3.1.   Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (55) | Komisjon uuris, kas Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote importi tuleks kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon uuris, kas Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote importi tuleks kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 4 hinnata kumulatiivselt.

| (56) | Mõlema asjaomase riigi puhul näitas uurimine, et dumpingumarginaalid olid algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest suuremad ning nendest kahest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ei saa pidada tühiseks algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses. |
| --- | --- |

(56)

Mõlema asjaomase riigi puhul näitas uurimine, et dumpingumarginaalid olid algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumtasemest suuremad ning nendest kahest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu ei saa pidada tühiseks algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses.

| (57) | Venemaalt ja Türgist pärit impordi ja samasuguse toote konkurentsi tingimuste kohta tõdeti uurimise käigus, et nende riikide tootjad kasutavad samu müügikanaleid ja müüvad sarnastele tarbijarühmadele. Peale selle selgus uurimise käigus, et mõlemast riigist pärit impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil kasvanud. |
| --- | --- |

(57)

Venemaalt ja Türgist pärit impordi ja samasuguse toote konkurentsi tingimuste kohta tõdeti uurimise käigus, et nende riikide tootjad kasutavad samu müügikanaleid ja müüvad sarnastele tarbijarühmadele. Peale selle selgus uurimise käigus, et mõlemast riigist pärit impordi turuosa oli vaatlusalusel perioodil kasvanud.

| (58) | Kaks koostööd tegevat Türgi eksportijat väitsid, et Venemaalt ja Türgist pärit impordi kumulatiivne hindamine ei ole käesoleva juhtumi puhul asjakohane, sest nendest riikidest pärit import on olnud erinev nii mahu kui ka hinna poolest. |
| --- | --- |

(58)

Kaks koostööd tegevat Türgi eksportijat väitsid, et Venemaalt ja Türgist pärit impordi kumulatiivne hindamine ei ole käesoleva juhtumi puhul asjakohane, sest nendest riikidest pärit import on olnud erinev nii mahu kui ka hinna poolest.

| (59) | Märgitakse, et sellega seoses tehti uurimise käigus kindlaks, et kui Türgist pärit import püsis suhteliselt ühtlasel tasemel, siis Venemaalt pärit import suurenes. Arvestades aga vaatlusalusel perioodil vähenenud nõudlust, on mõlemast riigist pärit impordi turuosad kasvanud. Samas tundub, et impordi hinnatase ei erine oluliselt, seda vähemalt ajavahemikus 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (Venemaalt pärit impordi kõrge keskmine hind 2008. aastal on pigem ebakorrektse aruandluse tagajärg), Venemaalt pärit impordi keskmised hinnad on olnud veidi madalamad, kuid siiski väga sarnased Türgist pärit impordi keskmiste hindadega. |
| --- | --- |

(59)

Märgitakse, et sellega seoses tehti uurimise käigus kindlaks, et kui Türgist pärit import püsis suhteliselt ühtlasel tasemel, siis Venemaalt pärit import suurenes. Arvestades aga vaatlusalusel perioodil vähenenud nõudlust, on mõlemast riigist pärit impordi turuosad kasvanud. Samas tundub, et impordi hinnatase ei erine oluliselt, seda vähemalt ajavahemikus 2009 kuni uurimisperioodi lõpuni (Venemaalt pärit impordi kõrge keskmine hind 2008. aastal on pigem ebakorrektse aruandluse tagajärg), Venemaalt pärit impordi keskmised hinnad on olnud veidi madalamad, kuid siiski väga sarnased Türgist pärit impordi keskmiste hindadega.

| (60) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes ollakse esialgu seisukohal, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning Venemaalt ja Türgist pärit importi tuleks uurida kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(60)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes ollakse esialgu seisukohal, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning Venemaalt ja Türgist pärit importi tuleks uurida kumulatiivselt.

3.2.   Dumpinguhinnaga impordi maht

| (61) | Asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi maht liidu turule suurenes vaatlusalusel perioodil 46 %. Täpsemalt öeldes vähenes import 2009. aastal 31 %, seda vahetult enne järsku tõusu 2010. aastal (89 protsendipunkti), millele järgnes uurimisperioodil väikene langus (12 protsendipunkti). Dumpinguhinnaga impordi maht uurimisperioodil oli 2 935 tonni.

  Tabel 2


  Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimis-periood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühik (tonn) | 2 009 | 1 392 | 3 174 | 2 935 |
| Indeks (2008=100) | 100 | 69 | 158 | 146 |
| Turuosa | 2 % | 3 % | 6 % | 5 % |
| Allikas: Eurostat. |

(61)

Asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote impordi maht liidu turule suurenes vaatlusalusel perioodil 46 %. Täpsemalt öeldes vähenes import 2009. aastal 31 %, seda vahetult enne järsku tõusu 2010. aastal (89 protsendipunkti), millele järgnes uurimisperioodil väikene langus (12 protsendipunkti). Dumpinguhinnaga impordi maht uurimisperioodil oli 2 935 tonni.

Tabel 2

Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import

2008

2009

2010

Uurimis-periood

Ühik (tonn)

2 009

1 392

3 174

2 935

Indeks (2008=100)

100

69

158

146

Turuosa

2 %

3 %

6 %

5 %

Allikas: Eurostat.

3.3.   Dumpinguhinnaga impordi turuosa

| (62) | Vastav asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui kaks korda, st 2 %-lt 5 %-le. |
| --- | --- |

(62)

Vastav asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui kaks korda, st 2 %-lt 5 %-le.

3.4.   Hinnad

a)   Hinna kujunemine

| (63) | Järgnevas tabelis on esitatud asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind liidu piiril ilma tollimakse tasumata (vastavalt Eurostati andmetele). Asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind vaatlusalusel perioodil püsis üldiselt stabiilsena (1 961 eurot tonni eest), 2010. aasta oli erandiks, siis langes hind umbes 150 euro võrra.

  Tabel 3


  Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind | 2008 | 2009 | 2010 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine müügihind (eurot tonn) | 1 961 | 1 936 | 1 788 | 1 961 |
| Indeks (2008=100) | 100 | 99 | 91 | 100 |
| Allikas: Eurostat. |

(63)

Järgnevas tabelis on esitatud asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi keskmine hind liidu piiril ilma tollimakse tasumata (vastavalt Eurostati andmetele). Asjaomastest riikidest pärit impordi keskmine hind vaatlusalusel perioodil püsis üldiselt stabiilsena (1 961 eurot tonni eest), 2010. aasta oli erandiks, siis langes hind umbes 150 euro võrra.

Tabel 3

Dumpinguhinnaga impordi keskmine hind

2008

2009

2010

IP

Keskmine müügihind (eurot tonn)

1 961

1 936

1 788

1 961

Indeks (2008=100)

100

99

91

100

Allikas: Eurostat.

b)   Hindade allalöömine

| (64) | Koostööd tegevate Türgi eksportivate tootjate kehtestatud müügihindu ja valimisse kuuluvate liidu tootjate kehtestatud müügihindu liidus võrreldi liikide kaupa. Kuna Venemaa eksportijad uurimise käigus koostööd ei teinud, kasutati hindade allalöömise arvutamisel Eurostati andmete põhist keskmist CIF-hinda ja keskmist liidu tootjate kehtestatud müügihinda liidu turul. Vajaduse korral kohandati mõlema asjaomase riigi näitajaid, et võtta arvesse kauplemise taset ja impordijärgseid kulusid, Venemaa puhul sealhulgas tollimakse. |
| --- | --- |

(64)

Koostööd tegevate Türgi eksportivate tootjate kehtestatud müügihindu ja valimisse kuuluvate liidu tootjate kehtestatud müügihindu liidus võrreldi liikide kaupa. Kuna Venemaa eksportijad uurimise käigus koostööd ei teinud, kasutati hindade allalöömise arvutamisel Eurostati andmete põhist keskmist CIF-hinda ja keskmist liidu tootjate kehtestatud müügihinda liidu turul. Vajaduse korral kohandati mõlema asjaomase riigi näitajaid, et võtta arvesse kauplemise taset ja impordijärgseid kulusid, Venemaa puhul sealhulgas tollimakse.

| (65) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodi jooksul lõi asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidus liidu tootmisharus kehtivad hinnad umbes 30 % võrra alla. |
| --- | --- |

(65)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodi jooksul lõi asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga müük liidus liidu tootmisharus kehtivad hinnad umbes 30 % võrra alla.

4.   Liidu tootmisharu olukord

| (66) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasneva mõju uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(66)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordiga liidu tootmisharule kaasneva mõju uuring kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate majandustegurite ja -näitajate hindamist vaatlusalusel perioodil.

| (67) | Nagu eespool selgitatud, pidi komisjon moodustama liidu tootjatest valimi. Kahju analüüsimiseks määrati kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:






  — | makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, hinnad ja dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabele ning kaebuses muude liidu tootjate kohta esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule; |
| --- | --- | --- |

(67)

Nagu eespool selgitatud, pidi komisjon moodustama liidu tootjatest valimi. Kahju analüüsimiseks määrati kahjunäitajad järgmisel kahel tasandil:

—

makromajanduslikke elemente (toodang, tootmisvõimsus, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, hinnad ja dumpingumarginaalide suurusjärk ning varasema dumpingu mõjust taastumine) hinnati kogu liidu tootmise tasandil, tuginedes koostööd tegevatelt tootjatelt saadud teabele ning kaebuses muude liidu tootjate kohta esitatud teabe põhjal tehtud hinnangule;

| — | mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tasuvus, rahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel. |
| --- | --- |

—

mikromajanduslikke elemente (varud, töötasud, kasumlikkus, investeeringute tasuvus, rahavood, kapitali ja investeeringute kaasamise võime) analüüsiti valimisse kaasatud liidu tootjate puhul neilt saadud teabe alusel.

4.1.   Makromajanduslikud elemendid

a)   Tootmine

| (68) | 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenes liidu tootmine 44 %. Täpsemalt, 2009. aastal vähenes see 47 % ja 2010. aastal veel 2 protsendipunkti, seejärel suurenes veidi uurimisperioodil (5 protsendipunkti) ning ulatus 53 653 tonnini.

  Tabel 4


  Tootmine | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimis-periood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühik (tonn) | 95 079 | 49 917 | 48 017 | 53 653 |
| Indeks (2008=100) | 100 | 53 | 51 | 56 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus. |

(68)

2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenes liidu tootmine 44 %. Täpsemalt, 2009. aastal vähenes see 47 % ja 2010. aastal veel 2 protsendipunkti, seejärel suurenes veidi uurimisperioodil (5 protsendipunkti) ning ulatus 53 653 tonnini.

Tabel 4

Tootmine

2008

2009

2010

Uurimis-periood

Ühik (tonn)

95 079

49 917

48 017

53 653

Indeks (2008=100)

100

53

51

56

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.

b)   Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (69) | Liidu tootjate tootmisvõimsus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel stabiilne (179 912 tonni).

  Tabel 5


  Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimis-periood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühik (tonn) | 179 912 | 179 912 | 179 912 | 179 912 |
| Indeks (2008=100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Rakendusaste | 53 % | 28 % | 27 % | 30 % |
| Indeks (2008=100) | 100 | 53 | 51 | 56 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus. |

(69)

Liidu tootjate tootmisvõimsus oli kogu vaatlusaluse perioodi vältel stabiilne (179 912 tonni).

Tabel 5

Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2008

2009

2010

Uurimis-periood

Ühik (tonn)

179 912

179 912

179 912

179 912

Indeks (2008=100)

100

100

100

100

Rakendusaste

53 %

28 %

27 %

30 %

Indeks (2008=100)

100

53

51

56

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.

| (70) | 2008. aastal rakendati tootmisvõimsust 53 % ulatuses, 2009. aastal vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 28 %-le, 2010. aastal 27 %-le ning suurenes veidi uurimisperioodil (30 %-le). Tootmisvõimsuse rakendusaste muutumine peegeldab selgelt tootmise suundumusi, sest tootmisvõimsus püsis stabiilsena. |
| --- | --- |

(70)

2008. aastal rakendati tootmisvõimsust 53 % ulatuses, 2009. aastal vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 28 %-le, 2010. aastal 27 %-le ning suurenes veidi uurimisperioodil (30 %-le). Tootmisvõimsuse rakendusaste muutumine peegeldab selgelt tootmise suundumusi, sest tootmisvõimsus püsis stabiilsena.

c)   Müügimaht

| (71) | Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 38 %. 2009. aastal vähenes müük 45 %, müük püsis sel tasemel 2010. aastal ja suurenes siis uurimisperioodil tagasihoidliku 7 protsendipunkti võrra. Uurimisperioodil müüdi liidus vaatlusalust toodet 42 379 tonni.

  Tabel 6


  Müük liidus | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimis-periood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühik (tonn) | 68 870 | 37 649 | 37 890 | 42 379 |
| Indeks (2008=100) | 100 | 55 | 55 | 62 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus. |

(71)

Liidu tootjate müügi maht sõltumatutele klientidele liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 38 %. 2009. aastal vähenes müük 45 %, müük püsis sel tasemel 2010. aastal ja suurenes siis uurimisperioodil tagasihoidliku 7 protsendipunkti võrra. Uurimisperioodil müüdi liidus vaatlusalust toodet 42 379 tonni.

Tabel 6

Müük liidus

2008

2009

2010

Uurimis-periood

Ühik (tonn)

68 870

37 649

37 890

42 379

Indeks (2008=100)

100

55

55

62

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.

d)   Turuosa

| (72) | Liidu tootjate turuosa püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena ja isegi suurenes uurimisperioodil 72 %-le. Suurenenud turuosa näitas seda, et liidu tootjate müügi maht vähenes sel ajal veidi vähem kui tarbimine.

  Tabel 7


  Liidu tootjate turuosa | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Turuosa | 70 % | 68 % | 69 % | 72 % |
| Indeks (2008=100) | 100 | 97 | 98 | 103 |
| Allikas: küsimustiku vastused, kaebus ja Eurostat. |

(72)

Liidu tootjate turuosa püsis vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena ja isegi suurenes uurimisperioodil 72 %-le. Suurenenud turuosa näitas seda, et liidu tootjate müügi maht vähenes sel ajal veidi vähem kui tarbimine.

Tabel 7

Liidu tootjate turuosa

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Turuosa

70 %

68 %

69 %

72 %

Indeks (2008=100)

100

97

98

103

Allikas: küsimustiku vastused, kaebus ja Eurostat.

e)   Kasv

| (73) | Arvestades asjaolu, et 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenes tarbimine 40 %, jõuti järeldusele, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust mingit kasu. |
| --- | --- |

(73)

Arvestades asjaolu, et 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenes tarbimine 40 %, jõuti järeldusele, et liidu tootjad ei saanud turu kasvust mingit kasu.

f)   Tööhõive

| (74) | 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni langes liidu tootjate tööhõive tase 18 %. Täpsemalt öeldes oli 2008. aastal töötajaid 982, 2009. aastaks langes see arv 824-le (langus seega 16 %) ning jäi ligilähedasele tasemele ka 2010. aastal, kuid langes seejärel uurimisperioodil 801-le.

  Tabel 8


  Tööhõive | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühik (isikud) | 982 | 824 | 833 | 801 |
| Indeks (2008=100) | 100 | 84 | 85 | 82 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus. |

(74)

2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni langes liidu tootjate tööhõive tase 18 %. Täpsemalt öeldes oli 2008. aastal töötajaid 982, 2009. aastaks langes see arv 824-le (langus seega 16 %) ning jäi ligilähedasele tasemele ka 2010. aastal, kuid langes seejärel uurimisperioodil 801-le.

Tabel 8

Tööhõive

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Ühik (isikud)

982

824

833

801

Indeks (2008=100)

100

84

85

82

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.

g)   Tootlikkus

| (75) | Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, vähenes vaatlusalusel perioodil 31 %. See näitab, et tootmine kahanes kiiremini kui tööhõive tase.

  Tabel 9


  Tootlikkus | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühik (tonni töötaja kohta) | 194 | 121 | 115 | 134 |
| Indeks (2008=100) | 100 | 63 | 60 | 69 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus. |

(75)

Liidu tootmisharu töötajate tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) töötaja kohta aastas, vähenes vaatlusalusel perioodil 31 %. See näitab, et tootmine kahanes kiiremini kui tööhõive tase.

Tabel 9

Tootlikkus

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Ühik (tonni töötaja kohta)

194

121

115

134

Indeks (2008=100)

100

63

60

69

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.

h)   Müügihinnad

| (76) | Liidu tootjate kehtestatud keskmised müügi hinnad sõltumatutele klientidele liidu turul vähenesid vaatlusalusel perioodil üle 10 %. Täpsemalt, keskmised hinnad suurenesid algselt 2009. aastal (vaid 12 % ringis) ning langesid siis 2010. aastal järsult (23 protsendipunkti) ja püsisid sel tasemel uurimisperioodi vältel, mil liidu tootjate kehtestatud keskmine hind oli 3 096 eurot tonni kohta.

  Tabel 10


  Liidu tootjate kehtestatud keskmine hind | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühik (eurot tonn) | 3 489 | 3 911 | 3 116 | 3 096 |
| Indeks (2008=100) | 100 | 112 | 89 | 89 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus. |

(76)

Liidu tootjate kehtestatud keskmised müügi hinnad sõltumatutele klientidele liidu turul vähenesid vaatlusalusel perioodil üle 10 %. Täpsemalt, keskmised hinnad suurenesid algselt 2009. aastal (vaid 12 % ringis) ning langesid siis 2010. aastal järsult (23 protsendipunkti) ja püsisid sel tasemel uurimisperioodi vältel, mil liidu tootjate kehtestatud keskmine hind oli 3 096 eurot tonni kohta.

Tabel 10

Liidu tootjate kehtestatud keskmine hind

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Ühik (eurot tonn)

3 489

3 911

3 116

3 096

Indeks (2008=100)

100

112

89

89

Allikas: küsimustiku vastused ja kaebus.

| (77) | Nagu eespool märgitud, lõi Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga import liidu tootmisharu müügihinnad alla. |
| --- | --- |

(77)

Nagu eespool märgitud, lõi Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga import liidu tootmisharu müügihinnad alla.

i)   Dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine

| (78) | Võttes arvesse Venemaalt ja Türgist pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule tühiseks pidada. Tuleb meelde tuletada, et nii nagu eespool põhjenduses 16 on öeldud, kehtivad dumpinguvastased meetmed kaheksa riigi suhtes. Võttes arvesse seda, et käesoleva uurimisega hõlmatud perioodil vähenes liidu tootmisharu müük ja ta kannatas kahju ning et varasemast dumpingust taastumist ei olnud võimalik tuvastada, leitakse seega, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju. |
| --- | --- |

(78)

Võttes arvesse Venemaalt ja Türgist pärit impordi mahtu, turuosa ja hindu, ei saa tegelike dumpingumarginaalide mõju liidu tootmisharule tühiseks pidada. Tuleb meelde tuletada, et nii nagu eespool põhjenduses 16 on öeldud, kehtivad dumpinguvastased meetmed kaheksa riigi suhtes. Võttes arvesse seda, et käesoleva uurimisega hõlmatud perioodil vähenes liidu tootmisharu müük ja ta kannatas kahju ning et varasemast dumpingust taastumist ei olnud võimalik tuvastada, leitakse seega, et mis tahes dumpinguhinnaga import liidu turul võib jätkuvalt avaldada liidu tootmisharule kahjustavat mõju.

4.2.   Mikromajanduslikud elemendid

a)   Varud

| (79) | Valimisse kuulunud liidu tootjate lõppvarude tase vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 18 %. Täpsemalt, 2009. aastal varud veidi suurenesid (2 % võrra) ja siis 2010. aastal vähenesid 13 protsendipunkti ning uurimisperioodil veel 7 protsendipunkti. Uurimisperioodil ulatusid valimisse kuulunud liidu tootjate lõppvarud 5 338 tonnini.

  Tabel 11


  Lõppvarud










  Valim | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühik (tonn) | 6 526 | 6 661 | 5 822 | 5 338 |
| Indeks (2008=100) | 100 | 102 | 89 | 82 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(79)

Valimisse kuulunud liidu tootjate lõppvarude tase vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 18 %. Täpsemalt, 2009. aastal varud veidi suurenesid (2 % võrra) ja siis 2010. aastal vähenesid 13 protsendipunkti ning uurimisperioodil veel 7 protsendipunkti. Uurimisperioodil ulatusid valimisse kuulunud liidu tootjate lõppvarud 5 338 tonnini.

Tabel 11

Lõppvarud

Valim

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Ühik (tonn)

6 526

6 661

5 822

5 338

Indeks (2008=100)

100

102

89

82

Allikas: küsimustiku vastused.

b)   Töötasud

| (80) | 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenesid aastased tööjõukulud 10 %. Täpsemalt, 2009. aastal vähenesid tööjõukulud märgatavalt (peaaegu 20 %), seda vastavalt töötajate arvu vähendamisele, ja hiljem 2010. aastal suurenesid need kulud 4 protsendipunkti ja uurimisperioodil veel 5 protsendipunkti.

  Tabel 12


  Tööjõukulud aastas










  Valim | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühik (eurodes) | 26 412 013 | 21 500 757 | 22 490 982 | 23 860 803 |
| Indeks (2008=100) | 100 | 81 | 85 | 90 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(80)

2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni vähenesid aastased tööjõukulud 10 %. Täpsemalt, 2009. aastal vähenesid tööjõukulud märgatavalt (peaaegu 20 %), seda vastavalt töötajate arvu vähendamisele, ja hiljem 2010. aastal suurenesid need kulud 4 protsendipunkti ja uurimisperioodil veel 5 protsendipunkti.

Tabel 12

Tööjõukulud aastas

Valim

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Ühik (eurodes)

26 412 013

21 500 757

22 490 982

23 860 803

Indeks (2008=100)

100

81

85

90

Allikas: küsimustiku vastused.

c)   Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus

| (81) | Valimisse kaasatud tootjate samasuguse toote liidu turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kasumlikkus (väljendatuna protsendina netomüügist) langes vaatlusalusel perioodil tasemelt, mida võib pidada heaks, olulise kahjumi tasemele. Täpsemalt langes kasum 2008. aasta 9,6 %-lt 2009. aastal – 1,2 %-le ja halvenes veelgi 2010. aastal, kukkudes – 7,8 %-le. Uurimisperioodil olukord veidi paranes, kahju ulatus vaid – 7,0 %-ni.

  Tabel 13


  Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus










  Valim | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu müügi kasumlikkus | 9,6 % | –1,2 % | –7,8 % | –7,0 % |
| Indeks (2008= 100) | 100 | –12 | –81 | –73 |
| Investeeringute tasuvus | 23,9 % | –1,7 % | –9,4 % | –10,6 % |
| Indeks (2008= 100) | 100 | –7 | –39 | –44 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(81)

Valimisse kaasatud tootjate samasuguse toote liidu turul sõltumatutele klientidele toimunud müügi kasumlikkus (väljendatuna protsendina netomüügist) langes vaatlusalusel perioodil tasemelt, mida võib pidada heaks, olulise kahjumi tasemele. Täpsemalt langes kasum 2008. aasta 9,6 %-lt 2009. aastal – 1,2 %-le ja halvenes veelgi 2010. aastal, kukkudes – 7,8 %-le. Uurimisperioodil olukord veidi paranes, kahju ulatus vaid – 7,0 %-ni.

Tabel 13

Kasumlikkus ja investeeringute tasuvus

Valim

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Liidu müügi kasumlikkus

9,6 %

–1,2 %

–7,8 %

–7,0 %

Indeks (2008= 100)

100

–12

–81

–73

Investeeringute tasuvus

23,9 %

–1,7 %

–9,4 %

–10,6 %

Indeks (2008= 100)

100

–7

–39

–44

Allikas: küsimustiku vastused.

| (82) | Investeeringute tasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust. |
| --- | --- |

(82)

Investeeringute tasuvus, mida väljendatakse investeeringute arvestusliku puhasväärtuse kasumiprotsendina, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust.

d)   Rahavood ja kapitali kaasamise võime

| (83) | Äritegevuse puhaskäive oli 2008. aastal positiivne ja ulatus 9,3 miljoni euroni. 2009. aastal käive veidi paranes (9,8 miljonit eurot), kuid 2010. aastal halvenes ja langes 1,5 miljoni euro tasemele, seda enne uurimisperioodil aset leidnud uut langust, kus käive jõudis negatiivse tasemeni (– 4,6 miljonit eurot). |
| --- | --- |

(83)

Äritegevuse puhaskäive oli 2008. aastal positiivne ja ulatus 9,3 miljoni euroni. 2009. aastal käive veidi paranes (9,8 miljonit eurot), kuid 2010. aastal halvenes ja langes 1,5 miljoni euro tasemele, seda enne uurimisperioodil aset leidnud uut langust, kus käive jõudis negatiivse tasemeni (– 4,6 miljonit eurot).

| (84) | Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle põhjuseks on esmajoones asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.

  Tabel 14


  Rahavood










  Valim | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühik (eurodes) | 9 279 264 | 9 851 842 | 1 470 524 | –4 662 347 |
| Indeks (2008=100) | 100 | 106 | 16 | –50 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(84)

Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle põhjuseks on esmajoones asjaolu, et osa tootjatest on koondunud suurematesse rühmadesse.

Tabel 14

Rahavood

Valim

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Ühik (eurodes)

9 279 264

9 851 842

1 470 524

–4 662 347

Indeks (2008=100)

100

106

16

–50

Allikas: küsimustiku vastused.

e)   Investeeringud

| (85) | Valimisse kuulunud äriühingute igal aastal tehtavad investeeringud samasuguse toote tootmisesse vähenesid vaatlusalusel perioodil järjepidevalt. Suurim langus (32 %) leidis aset 2009. aastal, sellele järgnes 2010. aastal 25 protsendipunkti ja uurimisperioodil 8 protsendipunkti suurune langus. Kokku langesid aastased investeeringud 2008. aasta tasemelt, milleks oli 8,3 miljonit eurot, uurimisperioodil 2,9 miljoni euro tasemele.

  Tabel 15


  Netoinvesteeringud










  Valim | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühik (eurodes) | 8 309 731 | 5 658 145 | 3 579 323 | 2 946 383 |
| Indeks (2008=100) | 100 | 68 | 43 | 35 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(85)

Valimisse kuulunud äriühingute igal aastal tehtavad investeeringud samasuguse toote tootmisesse vähenesid vaatlusalusel perioodil järjepidevalt. Suurim langus (32 %) leidis aset 2009. aastal, sellele järgnes 2010. aastal 25 protsendipunkti ja uurimisperioodil 8 protsendipunkti suurune langus. Kokku langesid aastased investeeringud 2008. aasta tasemelt, milleks oli 8,3 miljonit eurot, uurimisperioodil 2,9 miljoni euro tasemele.

Tabel 15

Netoinvesteeringud

Valim

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Ühik (eurodes)

8 309 731

5 658 145

3 579 323

2 946 383

Indeks (2008=100)

100

68

43

35

Allikas: küsimustiku vastused.

5.   Järeldus kahju kohta

| (86) | Makromajanduslike andmete analüüs näitab, et liidu tootjate toodang ja müük vähenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt. See asjaolu langeb kokku liidu turu nõudluse vähenemisega, sellest tulenevalt suurenes veidi liidu tootmisharu turuosa. Tootmisvõimsuse rakendamine oli madal juba 2008. aastal (53 %) ja langes uurimisperioodiks veelgi (30 %-le). Ka tööhõive vähenes 18 %. |
| --- | --- |

(86)

Makromajanduslike andmete analüüs näitab, et liidu tootjate toodang ja müük vähenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt. See asjaolu langeb kokku liidu turu nõudluse vähenemisega, sellest tulenevalt suurenes veidi liidu tootmisharu turuosa. Tootmisvõimsuse rakendamine oli madal juba 2008. aastal (53 %) ja langes uurimisperioodiks veelgi (30 %-le). Ka tööhõive vähenes 18 %.

| (87) | Samal ajal osutavad olulised mikromajanduslikud näitajad sellele, et valimisse kuulunud liidu tootjate majanduslik olukord halvenes märgatavalt. Hindade, kasumlikkuse ja investeeringute tasuvuse näitajate areng näitab väga negatiivset pilti, sest 2008. aasta healt tasemelt langeti uurimisperioodiks miinustesse. Ka rahavoogude näitajad halvenesid. |
| --- | --- |

(87)

Samal ajal osutavad olulised mikromajanduslikud näitajad sellele, et valimisse kuulunud liidu tootjate majanduslik olukord halvenes märgatavalt. Hindade, kasumlikkuse ja investeeringute tasuvuse näitajate areng näitab väga negatiivset pilti, sest 2008. aasta healt tasemelt langeti uurimisperioodiks miinustesse. Ka rahavoogude näitajad halvenesid.

| (88) | Eespool kirjeldatut arvestades jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(88)

Eespool kirjeldatut arvestades jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

E.   PÕHJUSLIK SEOS

1.   Sissejuhatus

| (89) | Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud samal ajal liidu tootmisharule kahju tekitada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(89)

Algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt kontrollis komisjon, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud samal ajal liidu tootmisharule kahju tekitada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (90) | 2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni suurenes vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht 46 %, seda 40 % võrra kahanenud turul, ning selle tagajärjel suurenes sellise impordi turuosa 2 %-lt 5 %-le. |
| --- | --- |

(90)

2008. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni suurenes vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht 46 %, seda 40 % võrra kahanenud turul, ning selle tagajärjel suurenes sellise impordi turuosa 2 %-lt 5 %-le.

| (91) | Asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import vaatlusalusel perioodil langes kokku liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate halvenemisega, erandiks oli turuosa. Liidu tootmisharu kaotas liidu turul 38 % müügist ja tema kehtestatud müügihinnad langesid 11 %, kuna madalate dumpinguhindadega import liidu turul avaldas hindadele survet. |
| --- | --- |

(91)

Asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import vaatlusalusel perioodil langes kokku liidu tootmisharu enamiku kahjunäitajate halvenemisega, erandiks oli turuosa. Liidu tootmisharu kaotas liidu turul 38 % müügist ja tema kehtestatud müügihinnad langesid 11 %, kuna madalate dumpinguhindadega import liidu turul avaldas hindadele survet.

| (92) | Kuna hindu löödi olulisel määral alla, ei saanud liidu tootmisharu suurenenud tootmiskulusid mujale üle kanda, mille tõttu kasumlikkuse tase langes ja oli uurimisperioodil negatiivne. |
| --- | --- |

(92)

Kuna hindu löödi olulisel määral alla, ei saanud liidu tootmisharu suurenenud tootmiskulusid mujale üle kanda, mille tõttu kasumlikkuse tase langes ja oli uurimisperioodil negatiivne.

| (93) | Eespool kirjeldatut silmas pidades tehti esialgne järeldus, et Venemaalt ja Türgist pärit madalate dumpinguhindadega import on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(93)

Eespool kirjeldatut silmas pidades tehti esialgne järeldus, et Venemaalt ja Türgist pärit madalate dumpinguhindadega import on põhjustanud liidu tootmisharule olulist kahju.

3.   Muude tegurite mõju

3.1.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (94) | Vaatlusalusel perioodil oli impordi osatähtsus muudest kolmandatest riikidest, sealhulgas riikidest, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed, suur. Muudest riikidest kui Venemaalt ja Türgist pärit impordi turuosa vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kokku 28 %-lt 23 %-ni. |
| --- | --- |

(94)

Vaatlusalusel perioodil oli impordi osatähtsus muudest kolmandatest riikidest, sealhulgas riikidest, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed, suur. Muudest riikidest kui Venemaalt ja Türgist pärit impordi turuosa vähenes 2008. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal kokku 28 %-lt 23 %-ni.

| (95) | Järgnevas tabelis on Eurostati andmete alusel esitatud impordi mahu, hindade ja turuosa muutumine riikide puhul, kust pärit impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed, ning ka muude kolmandate riikide puhul.

  Tabel 16


  Import muudest riikidest











  Riik | | 2008 | 2009 | 2010 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riigid, mille puhul kehtivad dumpingu-vastased meetmed | Maht (tonnides) | 20 614 | 13 286 | 9 721 | 9 784 |
| | Turuosa (%) | 21 % | 24 % | 18 % | 17 % |
| | Keskmine hind (eurodes) | 1 639 | 1 749 | 1 468 | 1 563 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | 6 705 | 2 844 | 4 093 | 3 608 |
| | Turuosa (%) | 7 % | 5 % | 7 % | 6 % |
| | Keskmine hind (eurodes) | 2 279 | 2 962 | 2 319 | 2 925 |
| Kolmandad riigid (välja arvatud Venemaa ja Türgi) kokku | Maht (tonnides) | 27 319 | 16 131 | 13 814 | 13 392 |
| | Turuosa (%) | 28 % | 29 % | 25 % | 23 % |
| | Keskmine hind (eurodes) | 1 796 | 1 963 | 1 720 | 1 930 |

(95)

Järgnevas tabelis on Eurostati andmete alusel esitatud impordi mahu, hindade ja turuosa muutumine riikide puhul, kust pärit impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed, ning ka muude kolmandate riikide puhul.

Tabel 16

Import muudest riikidest

Riik

2008

2009

2010

Uurimisperiood

Riigid, mille puhul kehtivad dumpingu-vastased meetmed

Maht (tonnides)

20 614

13 286

9 721

9 784

Turuosa (%)

21 %

24 %

18 %

17 %

Keskmine hind (eurodes)

1 639

1 749

1 468

1 563

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

6 705

2 844

4 093

3 608

Turuosa (%)

7 %

5 %

7 %

6 %

Keskmine hind (eurodes)

2 279

2 962

2 319

2 925

Kolmandad riigid (välja arvatud Venemaa ja Türgi) kokku

Maht (tonnides)

27 319

16 131

13 814

13 392

Turuosa (%)

28 %

29 %

25 %

23 %

Keskmine hind (eurodes)

1 796

1 963

1 720

1 930

| (96) | Nagu eespool esitatud tabelist selgub, imporditi neist kaheksast riigist, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed, vaatlusalust toodet jätkuvalt liidu turule, kuigi sellise impordi turuosa langes 2008. aasta tasemelt (21 %) uurimisperioodil 17 %-le. Kõnealuse impordi keskmised hinnad olid üldjoontes madalamad kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad. Loomulikult on eespool esitatud tabelis toodud ära Eurostati andmed, mis näitavad keskmisi CIF-hindu, millelt ei ole tollimaksu maha arvestatud. Kuid isegi juhul, kui arvesse võetakse dumpinguvastast tollimaksu, on kõnealuse impordi hinnad madalad ja võrreldavad Venemaalt ja Türgist pärit impordi hindadega. Need hinnad on palju madalamad liidu tootjate kehtestatud keskmistest hindadest. |
| --- | --- |

(96)

Nagu eespool esitatud tabelist selgub, imporditi neist kaheksast riigist, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed, vaatlusalust toodet jätkuvalt liidu turule, kuigi sellise impordi turuosa langes 2008. aasta tasemelt (21 %) uurimisperioodil 17 %-le. Kõnealuse impordi keskmised hinnad olid üldjoontes madalamad kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad. Loomulikult on eespool esitatud tabelis toodud ära Eurostati andmed, mis näitavad keskmisi CIF-hindu, millelt ei ole tollimaksu maha arvestatud. Kuid isegi juhul, kui arvesse võetakse dumpinguvastast tollimaksu, on kõnealuse impordi hinnad madalad ja võrreldavad Venemaalt ja Türgist pärit impordi hindadega. Need hinnad on palju madalamad liidu tootjate kehtestatud keskmistest hindadest.

| (97) | Siiski tuleb tunnistada, et uurimisalusel tootel on palju liike ja võrdlust üldise keskmise hinnaga ei saa ehk pidada oluliseks. Samas leiti, et praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed muudavad kõnealuse impordi kahjuliku mõju olematuks. |
| --- | --- |

(97)

Siiski tuleb tunnistada, et uurimisalusel tootel on palju liike ja võrdlust üldise keskmise hinnaga ei saa ehk pidada oluliseks. Samas leiti, et praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed muudavad kõnealuse impordi kahjuliku mõju olematuks.

| (98) | Seega, kuna riikidest, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed, pärit impordi turuosa väheneb, tehti esialgne järeldus, et kõnealuse madalate hindadega impordi mis tahes negatiivne mõju ei ole selline, mis muudaks põhjusliku seose Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel olematuks. |
| --- | --- |

(98)

Seega, kuna riikidest, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed, pärit impordi turuosa väheneb, tehti esialgne järeldus, et kõnealuse madalate hindadega impordi mis tahes negatiivne mõju ei ole selline, mis muudaks põhjusliku seose Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel olematuks.

| (99) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa vähenes veidi vaatlusalusel perioodil (2008. aastal oli sellistest riikidest pärit impordi turuosa 7 % ja uurimisperioodil oli see 6 %). Kõnealuse impordi keskmised hinnad olid üldjoontes kõrgemad kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad, kuid teataval määral madalamad liidu tootjate kehtestatud keskmistest hindadest. |
| --- | --- |

(99)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa vähenes veidi vaatlusalusel perioodil (2008. aastal oli sellistest riikidest pärit impordi turuosa 7 % ja uurimisperioodil oli see 6 %). Kõnealuse impordi keskmised hinnad olid üldjoontes kõrgemad kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad, kuid teataval määral madalamad liidu tootjate kehtestatud keskmistest hindadest.

| (100) | Isegi kui üldiste keskmiste hindade võrdlust ei saaks käsitada olulise tegurina, sest tooteliike on palju, on kõnealuse impordi langustendentsi silmas pidades tehtud esialgne järeldus, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mistahes negatiivne mõju ei ole piisav selleks, et muuta olematuks põhjuslik seos asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel. |
| --- | --- |

(100)

Isegi kui üldiste keskmiste hindade võrdlust ei saaks käsitada olulise tegurina, sest tooteliike on palju, on kõnealuse impordi langustendentsi silmas pidades tehtud esialgne järeldus, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mistahes negatiivne mõju ei ole piisav selleks, et muuta olematuks põhjuslik seos asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.

3.2.   Turgude ahenemise ja majanduskriisi mõju

| (101) | Toruliitmike vähenenud tarbimise põhjuseks on vägagi tõenäoliselt 2008./2009. aasta finants- ja majanduskriis. 2009. aastaks oli tarbimine 2008. aastaga võrreldes vähenenud 40 % ja püsis sama madalal tasemel kogu ülejäänud vaatlusaluse perioodi vältel (uurimisperioodil tarbimine siiski veidi suurenes). Arvestades, et liidu tootjate tootmiskuludest moodustasid 40 % püsikulud, oli nõudluse, müügi ja toodangu vähenemise tagajärjeks tunduvalt suuremad ühiku tootmiskulud. See avaldas ilmselgelt olulist mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele. |
| --- | --- |

(101)

Toruliitmike vähenenud tarbimise põhjuseks on vägagi tõenäoliselt 2008./2009. aasta finants- ja majanduskriis. 2009. aastaks oli tarbimine 2008. aastaga võrreldes vähenenud 40 % ja püsis sama madalal tasemel kogu ülejäänud vaatlusaluse perioodi vältel (uurimisperioodil tarbimine siiski veidi suurenes). Arvestades, et liidu tootjate tootmiskuludest moodustasid 40 % püsikulud, oli nõudluse, müügi ja toodangu vähenemise tagajärjeks tunduvalt suuremad ühiku tootmiskulud. See avaldas ilmselgelt olulist mõju liidu tootmisharu kasumlikkusele.

| (102) | Kuigi on mõistetav, et toodangu langus võis liidu tootmisharu olukorda mõjutada, eelkõige just 2009. aastal (kui leidis aset tegelik langus), võiks siiski vabalt eeldada, et liidu tootmisharu saaks tavaolukorras oma toodangu hindu tõsta, seda vähemalt keskmise ja pika aja jooksul, ning saada niiviisi järgnevatel aastatel kulude suurenemise probleemist üle. Nagu aga liidus kehtivate hindade langusest näha, ei olnud see nii, ja jõuti järeldusele, et see ei olnud võimalik, sest dumpinguhinnaga import lõi hinnad tõsiselt alla. |
| --- | --- |

(102)

Kuigi on mõistetav, et toodangu langus võis liidu tootmisharu olukorda mõjutada, eelkõige just 2009. aastal (kui leidis aset tegelik langus), võiks siiski vabalt eeldada, et liidu tootmisharu saaks tavaolukorras oma toodangu hindu tõsta, seda vähemalt keskmise ja pika aja jooksul, ning saada niiviisi järgnevatel aastatel kulude suurenemise probleemist üle. Nagu aga liidus kehtivate hindade langusest näha, ei olnud see nii, ja jõuti järeldusele, et see ei olnud võimalik, sest dumpinguhinnaga import lõi hinnad tõsiselt alla.

| (103) | Eespool nimetatud asjaolusid arvesse võttes tehti esialgne järeldus, et nõudluse vähenemise mis tahes negatiivne mõju ei ole selline, mis muudaks põhjusliku seose Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel olematuks. |
| --- | --- |

(103)

Eespool nimetatud asjaolusid arvesse võttes tehti esialgne järeldus, et nõudluse vähenemise mis tahes negatiivne mõju ei ole selline, mis muudaks põhjusliku seose Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel olematuks.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (104) | Järelikult tekitas Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga import liidu tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(104)

Järelikult tekitas Venemaalt ja Türgist pärit dumpinguhinnaga import liidu tootmisharule olulist kahju.

| (105) | Analüüsiti ka muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharule kahju tekitada. Nende kohta leiti, et muudest kolmandatest riikidest, sealhulgas riikidest, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed, pärit import ja nõudluse vähenemise mõju, olenemata sellest, et need võib-olla kahju tekitamisele kaasa aitasid, ei muutnud põhjuslikku seost olematuks. |
| --- | --- |

(105)

Analüüsiti ka muid tegureid, mis võisid liidu tootmisharule kahju tekitada. Nende kohta leiti, et muudest kolmandatest riikidest, sealhulgas riikidest, mille puhul kehtivad dumpinguvastased meetmed, pärit import ja nõudluse vähenemise mõju, olenemata sellest, et need võib-olla kahju tekitamisele kaasa aitasid, ei muutnud põhjuslikku seost olematuks.

| (106) | Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite mõju ja teiselt poolt dumpinguhinnaga impordi kahjustav mõju, tehti esialgne järeldus, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(106)

Toetudes eelnevale analüüsile, milles on nõuetekohaselt esile toodud ja eristatud ühelt poolt kõikide teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite mõju ja teiselt poolt dumpinguhinnaga impordi kahjustav mõju, tehti esialgne järeldus, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

F.   LIIDU HUVID

| (107) | Komisjon uuris vastavalt algmääruse artiklile 21, kas hoolimata kahjustava dumpinguhinnaga müügi kohta tehtud esialgsetest järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis viiksid järelduseni, et käesoleval juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõikide asjaga seotud huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(107)

Komisjon uuris vastavalt algmääruse artiklile 21, kas hoolimata kahjustava dumpinguhinnaga müügi kohta tehtud esialgsetest järeldustest on olemas kaalukaid põhjusi, mis viiksid järelduseni, et käesoleval juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõikide asjaga seotud huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja vaatlusaluse toote kasutajate huvide hindamisel.

1.   Liidu tootmisharu huvid

| (108) | Eeldatakse, et meetmete kehtestamine vähendab hinnalangust ja kahjude kahanemist ning et liidu tootmisharu müügihinnad hakkavad taastuma, mille tulemusena paraneb oluliselt liidu tootmisharu finantsolukord. |
| --- | --- |

(108)

Eeldatakse, et meetmete kehtestamine vähendab hinnalangust ja kahjude kahanemist ning et liidu tootmisharu müügihinnad hakkavad taastuma, mille tulemusena paraneb oluliselt liidu tootmisharu finantsolukord.

| (109) | Teisest küljest, kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, on väga tõenäoline, et liidu tootmisharu olukord halveneb jätkuvalt. Sellisel juhul kahaneks liidu tootmisharu turuosa veelgi, kuna tootmisharu ei ole suuteline järgima asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kehtestatud turuhindu. Tõenäoliselt vähendataks seetõttu kasutult kulusid ja suletaks liidu tootmisrajatisi ning selle tagajärjeks oleks suure hulga töökohtade kaotus. |
| --- | --- |

(109)

Teisest küljest, kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestata, on väga tõenäoline, et liidu tootmisharu olukord halveneb jätkuvalt. Sellisel juhul kahaneks liidu tootmisharu turuosa veelgi, kuna tootmisharu ei ole suuteline järgima asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi kehtestatud turuhindu. Tõenäoliselt vähendataks seetõttu kasutult kulusid ja suletaks liidu tootmisrajatisi ning selle tagajärjeks oleks suure hulga töökohtade kaotus.

| (110) | Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(110)

Võttes arvesse eespool esitatud tegureid, tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

2.   Liidus asuvate sõltumatute importijate huvid

| (111) | Nagu eespool märgitud, tegid selle uurimise käigus täielikku koostööd kaks sõltumatut importijat, kes vastasid küsimustikule. Ainult väike osa nende kahe importija käibest oli seotud vaatlusaluse toote edasimüügiga. Seega on meetmete mõju nende puhul tõenäoliselt minimaalne. |
| --- | --- |

(111)

Nagu eespool märgitud, tegid selle uurimise käigus täielikku koostööd kaks sõltumatut importijat, kes vastasid küsimustikule. Ainult väike osa nende kahe importija käibest oli seotud vaatlusaluse toote edasimüügiga. Seega on meetmete mõju nende puhul tõenäoliselt minimaalne.

3.   Kasutajate huvid

| (112) | Käesoleva menetluse raames tegi koostööd neli kasutajat, kes vastasid küsimustikule. Ükski neist kasutajatest ei importinud vaatlusalust toodet asjaomastest riikidest ja kõik nad märkisid, et meetmete mõju, kui üldse, ei oleks märgatav. |
| --- | --- |

(112)

Käesoleva menetluse raames tegi koostööd neli kasutajat, kes vastasid küsimustikule. Ükski neist kasutajatest ei importinud vaatlusalust toodet asjaomastest riikidest ja kõik nad märkisid, et meetmete mõju, kui üldse, ei oleks märgatav.

| (113) | Kuna ükski asjaomastest riikidest importiv kasutaja endast teada ei andnud ja kuna vastupidisele viitav teave puudub, võis teha esialgse järelduse, et üldine mõju nende tootmisharu kasumlikkusele ja majanduslikule olukorrale on pigem väike. |
| --- | --- |

(113)

Kuna ükski asjaomastest riikidest importiv kasutaja endast teada ei andnud ja kuna vastupidisele viitav teave puudub, võis teha esialgse järelduse, et üldine mõju nende tootmisharu kasumlikkusele ja majanduslikule olukorrale on pigem väike.

4.   Järeldus liidu huvide kohta

| (114) | Võib teha järelduse, et meetmete kehtestamine Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi suhtes annab eeldatavasti liidu tootmisharule võimaluse parandada oma olukorda seeläbi, et suurendatakse müügimahtu, tõstetakse müügihindu ja kasvatatakse kasumit. Kui teatavate importijate jaoks võib ilmneda negatiivne mõju kulude suurenemise näol, siis on see pigem väike. |
| --- | --- |

(114)

Võib teha järelduse, et meetmete kehtestamine Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi suhtes annab eeldatavasti liidu tootmisharule võimaluse parandada oma olukorda seeläbi, et suurendatakse müügimahtu, tõstetakse müügihindu ja kasvatatakse kasumit. Kui teatavate importijate jaoks võib ilmneda negatiivne mõju kulude suurenemise näol, siis on see pigem väike.

| (115) | Kaks koostööd tegevat Türgi eksportijat väitsid, et meetmete kehtestamine sellise väikse ekspordimahuga riigi nagu Türgi suhtes jätab praktiliselt kogu liidu turu vaid mõne tootja valdusesse ja see mõjub halvasti konkurentsiõhustikule. |
| --- | --- |

(115)

Kaks koostööd tegevat Türgi eksportijat väitsid, et meetmete kehtestamine sellise väikse ekspordimahuga riigi nagu Türgi suhtes jätab praktiliselt kogu liidu turu vaid mõne tootja valdusesse ja see mõjub halvasti konkurentsiõhustikule.

| (116) | Sellega seoses märgitakse, et reeglina ei ole dumpinguvastane tollimaks mõeldud millegi keelamiseks ega uurimise all olevatest riikidest pärit kaubavoogude peatamiseks. Meetmetega soovitakse pakkuda erinevatele turul tegutsejatele võrdseid võimalusi. Veel märgitakse, et liidu turul on üle 20 Euroopa tootja ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi osatähtsus on suur. Seega ei näi liidu turu konkurentsivõimelisele keskkonnale viitavad kaalutlused olevat põhjendatud. |
| --- | --- |

(116)

Sellega seoses märgitakse, et reeglina ei ole dumpinguvastane tollimaks mõeldud millegi keelamiseks ega uurimise all olevatest riikidest pärit kaubavoogude peatamiseks. Meetmetega soovitakse pakkuda erinevatele turul tegutsejatele võrdseid võimalusi. Veel märgitakse, et liidu turul on üle 20 Euroopa tootja ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordi osatähtsus on suur. Seega ei näi liidu turu konkurentsivõimelisele keskkonnale viitavad kaalutlused olevat põhjendatud.

| (117) | Eespool öeldu põhjal järeldatakse esialgu, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutiste meetmete kehtestamata jätmist. |
| --- | --- |

(117)

Eespool öeldu põhjal järeldatakse esialgu, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutiste meetmete kehtestamata jätmist.

G.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (118) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatud edasise kahju tekitamist liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(118)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleb Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes kehtestada ajutised meetmed, et vältida dumpinguhinnaga impordi põhjustatud edasise kahju tekitamist liidu tootmisharule.

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (119) | Ajutised meetmed asjaomastest riikidest pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks dumpingu kõrvaldamiseks piisav, ületamata seejuures dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule tekitatud kahju taset. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võetakse arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. |
| --- | --- |

(119)

Ajutised meetmed asjaomastest riikidest pärit impordi suhtes tuleks kehtestada tasemel, mis oleks dumpingu kõrvaldamiseks piisav, ületamata seejuures dumpinguhinnaga impordi tõttu liidu tootmisharule tekitatud kahju taset. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksumäära arvutamisel võetakse arvesse, et mis tahes meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta oma tootmiskulud ja saavutada enne maksude mahaarvamist kasum, mida tootmisharu võiks usutavasti saada tavapärastes konkurentsitingimustes, s.t dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.

| (120) | Pidades silmas, et kindlaks määratud hinna allalöömismarginaalid on kõikidel juhtudel suuremad vastavatest dumpingumarginaalidest ja et liidu tootmisharule tekitati uurimisperioodil kahju, on mis tahes kahju kõrvaldamise tase, mis arvutustega saadakse, iseenesest veelgi suurem. Seega leiti, et kahju taset ei ole vaja täpselt arvutada. |
| --- | --- |

(120)

Pidades silmas, et kindlaks määratud hinna allalöömismarginaalid on kõikidel juhtudel suuremad vastavatest dumpingumarginaalidest ja et liidu tootmisharule tekitati uurimisperioodil kahju, on mis tahes kahju kõrvaldamise tase, mis arvutustega saadakse, iseenesest veelgi suurem. Seega leiti, et kahju taset ei ole vaja täpselt arvutada.

2.   Ajutised meetmed

| (121) | Eespool öeldut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingumarginaali või kahju kõrvaldamist võimaldavale madalamale leitud tasemele, s.t kõikidel juhtudel dumpingumarginaalile. |
| --- | --- |

(121)

Eespool öeldut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada Venemaalt ja Türgist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksema tollimaksu reegli kohaselt dumpingumarginaali või kahju kõrvaldamist võimaldavale madalamale leitud tasemele, s.t kõikidel juhtudel dumpingumarginaalile.

| (122) | Kuna ükski Venemaa eksportiv tootja ei teinud koostööd, arvutati Venemaa puhul dumpingumarginaal vastavalt eespool põhjendustes 21–31 esitatule. |
| --- | --- |

(122)

Kuna ükski Venemaa eksportiv tootja ei teinud koostööd, arvutati Venemaa puhul dumpingumarginaal vastavalt eespool põhjendustes 21–31 esitatule.

| (123) | Kuna Türgi puhul peeti koostöö taset suhteliselt madalaks, siis peeti jääktollimaksumäära arvutamisel põhjendatuks meetodit, mille tulemusena saadi kõrgem marginaal kui kolme koostööd tegeva äriühingu suhtes kehtestatav kõrgeim individuaalne dumpingumarginaal (nagu on selgitatud eespool põhjenduses 49). |
| --- | --- |

(123)

Kuna Türgi puhul peeti koostöö taset suhteliselt madalaks, siis peeti jääktollimaksumäära arvutamisel põhjendatuks meetodit, mille tulemusena saadi kõrgem marginaal kui kolme koostööd tegeva äriühingu suhtes kehtestatav kõrgeim individuaalne dumpingumarginaal (nagu on selgitatud eespool põhjenduses 49).

| (124) | Eespool esitatut arvesse võttes soovitatakse järgmisi tollimaksumäärasid:







  Riik | Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | Kõik äriühingud | 23,8 % |
| Türgi | RSA | 9,6 % |
| | Sardogan | 2,9 % |
| | Unifit | 12,1 % |
| | Kõik teised äriühingud | 16,7 % |

(124)

Eespool esitatut arvesse võttes soovitatakse järgmisi tollimaksumäärasid:

Riik

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Venemaa

Kõik äriühingud

23,8 %

Türgi

RSA

9,6 %

Sardogan

2,9 %

Unifit

12,1 %

Kõik teised äriühingud

16,7 %

| (125) | Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomastest riikidest ning toodetud nende äriühingute, seega konkreetselt nimetatud juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(125)

Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks kõnealuste äriühingute puhul. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomastest riikidest ning toodetud nende äriühingute, seega konkreetselt nimetatud juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (126) | Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (4) koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmise või müügiga tegelevates üksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(126)

Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (4) koos kõigi vajalike andmetega, eelkõige mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmise või müügiga tegelevates üksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (127) | Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tuleks kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud. |
| --- | --- |

(127)

Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tuleks kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

H.   LÕPPSÄTE

| (128) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamise korral uuesti läbi vaadata, |
| --- | --- |

(128)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamisteates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on ajutised ning need võidakse lõplike meetmete kehtestamise korral uuesti läbi vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Venemaalt ja Türgist pärit ja praegu CN-koodide ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ja ex 7307 99 80 (TARICi koodid 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ja 7307998098) alla kuuluvate rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) toruliitmike (v.a valatud toruliitmikud, äärikud ja keermestatud toruliitmikud), mille välisläbimõõt on kuni 609,6 mm ja mida kasutatakse põkk-keevitusel või muul otstarbel, impordi suhtes kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks.

2.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Riik | Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Venemaa | Kõik äriühingud | 23,8 % | — |
| Türgi | RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul | 9,6 % | B295 |
| | SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul | 2,9 % | B296 |
| | UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul | 12,1 % | B297 |
| | Kõik teised äriühingud | 16,7 % | B999 |

Riik

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Venemaa

Kõik äriühingud

23,8 %

—

Türgi

RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul

9,6 %

B295

SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul

2,9 %

B296

UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul

12,1 %

B297

Kõik teised äriühingud

16,7 %

B999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ning taotleda komisjonilt ärakuulamist ühe kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud käesoleva määruse kohaldamise kohta arvamust avaldada ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT C 320, 1.11.2011, lk 4.

2

(3)  ELT L 275, 16.10.2008, lk 18 ja ELT L 233, 4.9.2009, lk 1.

3

(4)

4

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv 105 |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction H

Office Nerv 105

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

---

| 31.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/52

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 700/2012,

30. juuli 2012,

millega vähendatakse teatavate kalavarude 2012. aasta püügikvoote eelmistel aastatel ülepüütud koguse võrra

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006, (1) eriti selle artikli 105 lõikeid 1, 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Püügikvoodid 2011. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:






  — | nõukogu määrus (EL) nr 1124/2010, 29. november 2010, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2011. aastaks (2); |
| --- | --- | --- |

(1)

Püügikvoodid 2011. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:

—

nõukogu määrus (EL) nr 1124/2010, 29. november 2010, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2011. aastaks (2);

| — | nõukogu määrus (EL) nr 1225/2010, 13. detsember 2010, millega kehtestatakse 2011. ja 2012. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega (3); |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) nr 1225/2010, 13. detsember 2010, millega kehtestatakse 2011. ja 2012. aastaks ELi laevadele püügivõimalused seoses teatavate süvamereliikide kalavarudega (3);

| — | nõukogu määrus (EL) nr 1256/2010, 17. detsember 2010, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2011. aastaks, (4) ning |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) nr 1256/2010, 17. detsember 2010, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude püügivõimalused 2011. aastaks, (4) ning

| — | nõukogu määrus (EL) nr 57/2011, 18. jaanuar 2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ning ELi kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes (5). |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) nr 57/2011, 18. jaanuar 2011, millega määratakse 2011. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mida kohaldatakse ELi vetes ning ELi kalalaevade suhtes teatavates väljaspool ELi asuvates vetes (5).

| (2) | Püügikvoodid 2012. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:






  — | määrus (EL) nr 1225/2010; |
| --- | --- | --- |

(2)

Püügikvoodid 2012. aastaks on kehtestatud järgmiste õigusaktidega:

—

määrus (EL) nr 1225/2010;

| — | nõukogu määrus (EL) nr 716/2011, 19. juuli 2011, millega määratakse kindlaks anšoovisepüügi võimalused Biskaia lahes püügihooajaks 2011/2012 (6); |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) nr 716/2011, 19. juuli 2011, millega määratakse kindlaks anšoovisepüügi võimalused Biskaia lahes püügihooajaks 2011/2012 (6);

| — | nõukogu määrus (EL) nr 1256/2011, 30. november 2011, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2012. aastaks ning muudetakse määrust (EL) nr 1124/2010 (7); |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) nr 1256/2011, 30. november 2011, millega määratakse kindlaks teatavate Läänemere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2012. aastaks ning muudetakse määrust (EL) nr 1124/2010 (7);

| — | nõukogu määrus (EL) nr 5/2012, 19. detsember 2011, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2012. aastaks (8); |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) nr 5/2012, 19. detsember 2011, millega määratakse kindlaks teatavate Musta mere kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused 2012. aastaks (8);

| — | nõukogu määrus (EL) nr 43/2012, 17. jaanuar 2012, millega määratakse ELi laevadele 2012. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (9) ning |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) nr 43/2012, 17. jaanuar 2012, millega määratakse ELi laevadele 2012. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse, (9) ning

| — | nõukogu määrus (EL) nr 44/2012, 17. jaanuar 2012, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse (10). |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) nr 44/2012, 17. jaanuar 2012, millega määratakse 2012. aastaks kindlaks kalapüügivõimalused ELi vetes ning ELi laevade kalapüügivõimalused teatavates väljaspool ELi asuvates vetes teatavate selliste kalavarude ja kalavarude rühmade püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse (10).

| (3) | Kui komisjon teeb määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõike 1 kohaselt kindlaks, et liikmesriik on ületanud temale eraldatud püügikvoodid, teeb komisjon mahaarvamised kõnealuse liikmesriigi tulevastest püügikvootidest. |
| --- | --- |

(3)

Kui komisjon teeb määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõike 1 kohaselt kindlaks, et liikmesriik on ületanud temale eraldatud püügikvoodid, teeb komisjon mahaarvamised kõnealuse liikmesriigi tulevastest püügikvootidest.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud, et sellised mahaarvamised tehakse järgmisel aastal või järgnevatel aastatel, kohaldades kõnealustes lõigetes sätestatud teatavaid korrutustegureid. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõigetes 2 ja 3 on sätestatud, et sellised mahaarvamised tehakse järgmisel aastal või järgnevatel aastatel, kohaldades kõnealustes lõigetes sätestatud teatavaid korrutustegureid.

| (5) | Teatavad liikmesriigid on ületanud neile 2011. aastaks antud püügikvoodid. Seepärast on asjakohane vähendada nende 2012. aasta ja vajaduse korral ka järgnevate aastate püügikvoote ülepüütud koguste võrra. |
| --- | --- |

(5)

Teatavad liikmesriigid on ületanud neile 2011. aastaks antud püügikvoodid. Seepärast on asjakohane vähendada nende 2012. aasta ja vajaduse korral ka järgnevate aastate püügikvoote ülepüütud koguste võrra.

| (6) | Komisjoni 23. septembri 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1016/2011 (millega vähendatakse teatavate kalavarude 2011. aasta püügikvoote eelmisel aastal nendest varudest üle püütud koguse võrra) (11) ja komisjoni 14. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1021/2011 (millega vähendatakse teatavate kalavarude 2011. aasta püügikvoote eelmisel aastal nendest varudest ülepüütud koguse võrra) (12) vähendati teatavate riikide ja teatavate liikide 2011. aasta püügikvoote. Teatavate liikmesriikide puhul olid kohaldatud vähendamised suuremad kui neile 2011. aastaks antud püügikvoot, mistõttu kõnealusel aastal ei olnud võimalik kohaldada vähendamisi täies ulatuses. Tagamaks, et ka niisugustel juhtudel arvataks maha täielik kogus, tuleks järelejäänud koguseid arvesse võtta 2012. aasta ja vajaduse korral ka järgnevate aastate püügikvootidest tehtavate vähendamiste kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 23. septembri 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1016/2011 (millega vähendatakse teatavate kalavarude 2011. aasta püügikvoote eelmisel aastal nendest varudest üle püütud koguse võrra) (11) ja komisjoni 14. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1021/2011 (millega vähendatakse teatavate kalavarude 2011. aasta püügikvoote eelmisel aastal nendest varudest ülepüütud koguse võrra) (12) vähendati teatavate riikide ja teatavate liikide 2011. aasta püügikvoote. Teatavate liikmesriikide puhul olid kohaldatud vähendamised suuremad kui neile 2011. aastaks antud püügikvoot, mistõttu kõnealusel aastal ei olnud võimalik kohaldada vähendamisi täies ulatuses. Tagamaks, et ka niisugustel juhtudel arvataks maha täielik kogus, tuleks järelejäänud koguseid arvesse võtta 2012. aasta ja vajaduse korral ka järgnevate aastate püügikvootidest tehtavate vähendamiste kindlaksmääramisel.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud vähendamiste kohaldamine ei tohiks piirata 2012. aasta kvootide suhtes kohaldatavaid vähendamisi, mida tehakse vastavalt järgmistele õigusaktidele:






  — | komisjoni määrus (EÜ) nr 147/2007, 15. veebruar 2007, millega kohandatakse teatavaid kalapüügikvoote aastateks 2007–2012 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) artikli 23 lõikele 4, (13) ning |
| --- | --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud vähendamiste kohaldamine ei tohiks piirata 2012. aasta kvootide suhtes kohaldatavaid vähendamisi, mida tehakse vastavalt järgmistele õigusaktidele:

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 147/2007, 15. veebruar 2007, millega kohandatakse teatavaid kalapüügikvoote aastateks 2007–2012 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) artikli 23 lõikele 4, (13) ning

| — | komisjoni määrus (EL) nr 165/2011, 22. veebruar 2011, milles sätestatakse mahaarvamised teatavatest Hispaaniale 2011. ja järgmisteks aastateks eraldatud makrellipüügikvootidest ülepüügi tõttu 2010. aastal (14). |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 165/2011, 22. veebruar 2011, milles sätestatakse mahaarvamised teatavatest Hispaaniale 2011. ja järgmisteks aastateks eraldatud makrellipüügikvootidest ülepüügi tõttu 2010. aastal (14).

| (8) | Kui mahaarvamisi ei saa teha seetõttu, et asjaomasel liikmesriigil ei ole piisavalt kvoote, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõiget 5, |
| --- | --- |

(8)

Kui mahaarvamisi ei saa teha seetõttu, et asjaomasel liikmesriigil ei ole piisavalt kvoote, kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõiget 5,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määrustega (EL) nr 1225/2010, (EL) nr 716/2011, (EL) nr 1256/2011, (EL) nr 5/2012, (EL) nr 43/2012 ja (EL) nr 44/2012 kehtestatud püügikvoote 2012. aastaks vähendatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

2.   Lõike 1 kohaldamine ei piira määrustes (EÜ) nr 147/2007 ja (EL) nr 165/2011 sätestatud vähendamisi.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 318, 4.12.2010, lk 1.

2

(3)  ELT L 336, 21.12.2010, lk 1.

3

(4)  ELT L 343, 29.12.2010, lk 2.

4

(5)  ELT L 24, 27.1.2011, lk 1.

5

(6)  ELT L 193, 23.7.2011, lk 11.

6

(7)  ELT L 320, 3.12.2011, lk 3.

7

(8)  ELT L 3, 6.1.2012, lk 1.

8

(9)  ELT L 25, 27.1.2012, lk 1.

9

(10)  ELT L 25, 27.1.2012, lk 55.

10

(11)  ELT L 270, 15.10.2011, lk 1.

11

(12)  ELT L 270, 15.10.2011, lk 16.

12

(13)  ELT L 46, 16.2.2007, lk 10.

13

(14)  ELT L 48, 23.2.2011, lk 11.

14

---

LISA

| Liikmesriik | Liigi kood | Piirkonna kood | Liigi nimi | Piirkonna nimetus | Lubatud lossitavad kogused 2011. aastal
  (kohandatud kvoot kokku (tonnides)) (1) | Püük kokku 2011
  (kogus tonnides) | Kvoodi kasutamine
  (%) | Lubatud lossitavate kogustega seotud ülepüük
  (kogus tonnides) | Korrutustegur (2) | Täiendav korrutustegur (3), (4) | 2011. aastast jäänud mahaarvamised (5)

  (kogus tonnides) | Vähendamised 2012 (6)

  (kogus tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) |
| DK | DGS | 03A-C | Harilik ogahai | IIIa püügipiirkonna ELi veed | 0,00 | 1,00 | — | 1,00 | 1 | | 12 | 13,00 |
| DK | SAN | *234_6 | Tobiad | Tobiavarude majandamise piirkonna ELi veed | 420,00 | 489,60 | 116,6 % | 69,60 | 1 | | | 69,60 |
| DE | DGS | 2AC4-C | Harilik ogahai | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 0,00 | 0,70 | — | 0,70 | 1 | | | 0,70 |
| DE | MAC | 2CX14- | Makrell | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 21 401,00 | 21 860,70 | 102,1 % | 459,70 | 1 | | | 459,70 |
| DE | PLE | 3BCD-C | Atlandi merilest | Alarajoonide 22–32 ELi veed | 425,00 | 426,40 | 100,3 % | 1,40 | 1 | | | 1,40 |
| IE | HER | 4AB. | Heeringas | IV püügipiirkonna ELi ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N | 0,00 | 40,00 | — | 40,00 | 1 | | | 40,00 |
| IE | NOP | 2A3A4. | Norra tursik ja seotud kaaspüük | IIIa püügipiirkond; IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed | 0,00 | 5,00 | — | 5,00 | 1 | | | 5,00 |
| ES | ALF | 3X14- | Limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 66,00 | 69,00 | 104,5 % | 3,00 | 1 | | | 3,00 |
| ES | ANE | 9/3411 | Euroopa anšoovis | IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 ELi veed | 5 560,00 | 6 361,90 | 114,4 % | 801,90 | 1,2 | | | 962,28 |
| ES | ANF | 8C3411 | Euroopa merikurat | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 EÜ veed | 1 293,00 | 1 453,90 | 112,4 % | 160,90 | 1,2 | | | 193,08 |
| ES | BLI | 67- (uus kood BLI/5B67-) | Sinine molva | Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 41 | 41,00 |
| ES | BSF | 8910- | Süsisaba | VIII, IX ja X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 17,00 | 17,60 | 103,5 % | 0,60 | 1 | | | 0,60 |
| ES | BSF | 56712- | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 135,00 | 216,90 | 160,7 % | 81,90 | 1 | | | 81,90 |
| ES | COD | 7XAD34 | Tursk | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 ELi veed | 0,00 | 0,90 | — | 0,90 | 1 | | | 0,90 |
| ES | DGS | 15X14 | Harilik ogahai | I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 1,00 | 6,20 | 620,0 % | 5,20 | 1 | | | 5,20 |
| ES | DWS | 56789- | Süvamere haid | V, VI, VII, VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 2,79 | 25,90 | 928,3 % | 23,11 | 1 | | | 23,11 |
| ES | GFB | 89- | Niituimlutsud | VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 222,00 | 250,20 | 112,7 % | 28,20 | 1 | | | 28,20 |
| ES | GFB | 567- | Niituimlutsud | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 608,00 | 638,50 | 105,0 % | 30,50 | 1 | | | 30,50 |
| ES | HAD | 5BC6A. | Kilttursk | Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 14,00 | 35,80 | 255,7 % | 21,80 | 1 | | | 21,80 |
| ES | HAD | 1N2AB | Kilttursk | I ja II püügipiirkonna Norra veed | 60,00 | 65,30 | 108,8 % | 5,30 | 1 | | | 5,30 |
| ES | JAX | 2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 2 419,00 | 2 519,90 | 104,2 % | 100,90 | 1 | | | 100,90 |
| ES | JAX | 09. | Harilik stauriid | IX püügipiirkond | 7 859,00 | 8 478,30 | 107,9 % | 619,30 | 1,1 | | | 681,23 |
| ES | JAX | 08C. | Harilik stauriid | VIIIc püügipiirkond | 24 129,00 | 32 431,80 | 134,4 % | 8 302,80 | 1,4 | | | 11 623,92 |
| ES | LEZ | 8C3411 | Megrimid | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 ELi veed | 917,00 | 1 005,30 | 109,6 % | 88,30 | 1 | | | 88,30 |
| ES | ORY | 1CX14 | Atlandi karekala | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 0,00 | 0,60 | — | 0,60 | 1 | | | 0,60 |
| ES | POK | 56-14 | Põhjaatlandi süsikas | VI püügipiirkond; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 3,00 | 30,60 | 1 020,0 % | 27,60 | 1 | | | 27,60 |
| ES | POL | 8ABDE. | Pollak | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 61,00 | 65,30 | 107,0 % | 4,30 | 1 | | | 4,30 |
| ES | POL | 08C. | Pollak | VIIIc püügipiirkond | 208,00 | 256,00 | 123,1 % | 48,00 | 1 | | | 48,00 |
| ES | PRA | N3L. | Harilik süvameregarneel | NAFO 3L | 214,00 | 292,00 | 136,4 % | 78,00 | 1 | | | 78,00 |
| ES | RED | N3LN. | Meriahvenad | NAFO 3LN | 0,00 | 43,50 | — | 43,50 | 1 | | | 43,50 |
| ES | SBR | *678- | Besuugo | VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 49,12 | 62,30 | 126,8 % | 13,18 | 1 | | | 13,18 |
| ES | SOL | 8AB. | Harilik merikeel | VIIIa ja VIIIb | 10,00 | 10,70 | 107,0 % | 0,70 | 1 | c (7) | | 1,05 |
| ES | USK | 567EI. | Meriluts | V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 8,30 | 50,70 | 610,8 % | 42,40 | 1 | | | 42,40 |
| ES | WHB | 8C3411 | Põhjaputassuu | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 EÜ veed | 1 987,00 | 2 258,30 | 113,7 % | 271,30 | 1,2 | | | 325,56 |
| FR | DWS | 56789- | Süvamere haid | V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 10,17 | 26,00 | 255,7 % | 15,83 | 1 | | | 15,83 |
| FR | SOL | 07E. | Harilik merikeel | VIIe püügipiirkond | 283,00 | 290,00 | 102,5 % | 7,00 | 1 | c (8) | | 10,50 |
| LT | JAX | 2A-14 | Stauriid ja seotud kaaspüük | IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 356,00 | 660,40 | 185,5 % | 304,40 | 2 | | | 608,80 |
| LT | MAC | 2CX14- | Makrell | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 26,00 | 28,80 | 110,8 % | 2,80 | 1 | | | 2,80 |
| NL | BSF | 56712- | Süsisaba | V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 5 | 5,00 |
| NL | SBR | 678- | Besuugo | VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 6 | 6,00 |
| PL | COD | 1N2AB | Tursk | I ja II püügipiirkonna Norra veed | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 2 | 2,00 |
| PL | GHL | 1N2AB | Süvalest | I ja II püügipiirkonna Norra veed | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 1 | 1,00 |
| PL | HAD | 2AC4 | Kilttursk | IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna ELi veed | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 16 | 16,00 |
| PL | HER | 03A. | Heeringas | IIIa püügipiirkond | 0,00 | 38,20 | — | 38,20 | 1 | | | 38,20 |
| PL | LIN | 04-C. | Harilik molva | IV püügipiirkonna ELi veed | 0,00 | 3,00 | — | 3,00 | 1 | | | 3,00 |
| PL | MAC | 2A34 | Makrell | IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 5 | 5,00 |
| PL | RED | 514GRN | Meriahvenad | V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 1 | 1,00 |
| PL | SPR | 03A | Kilu | IIIa püügipiirkond | 0,00 | 119,60 | — | 119,60 | 1 | | | 119,60 |
| PL | WHB | 1X14 | Põhjaputassuu | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 8 | 8,00 |
| PT | ALF | 3X14- | Limapead | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 220,10 | 241,10 | 109,5 % | 21,00 | 1 | | | 21,00 |
| PT | ANE | 9/3411 | Euroopa anšoovis | IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 ELi veed | 2 882,00 | 2 920,20 | 101,3 % | 38,20 | 1 | | | 38,20 |
| PT | ANF | 8C3411 | Euroopa merikurat | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 ELi veed | 260,20 | 335,30 | 128,9 % | 75,10 | 1 | a | | 112,65 |
| PT | BET | ATLANT | Suursilm-tuun | Atlandi ookean | 6 879,70 | 7 022,40 | 102,1 % | 142,70 | 1 | | | 142,70 |
| PT | BSF | 8910- | Süsisaba | VIII, IX ja X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 3 305,00 | 3 547,20 | 107,3 % | 242,20 | 1,1 | | | 266,42 |
| PT | BUM | ATLANT | Sinine marliin | Atlandi ookean | 69,00 | 72,30 | 104,8 % | 3,30 | 1 | | | 3,30 |
| PT | COD | N3M. | Tursk | NAFO 3M | 2 525,70 | 2 753,80 | 109,0 % | 228,10 | 1,1 | | | 250,91 |
| PT | GFB | 89- | Niituimlutsud | VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed | 10,00 | 12,00 | 120,0 % | 2,00 | 1 | a | | 3,00 |
| PT | GHL | 1N2AB | Süvalest | I ja II püügipiirkonna Norra veed | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 11 | 11,00 |
| PT | GHL | N3LMNO. | Süvalest | NAFO 3LMNO | 2 413,80 | 2 508,20 | 103,9 % | 94,40 | 1 | | | 94,40 |
| PT | HAD | 1N2AB | Kilttursk | I ja II püügipiirkonna Norra veed | 78,00 | 30,00 | 38,5 % | –48,00 | — | | 458 | 410,00 |
| PT | POK | 1N2AB | Põhjaatlandi süsikas | I ja II püügipiirkonna Norra veed | 80,00 | 40,90 | 51,1 % | –39,10 | — | | 294 | 254,90 |
| PT | RED | 51214D | Meriahvenad | V püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 603,00 | 719,10 | 119,3 % | 116,10 | 1,2 | a | | 208,98 |
| PT | RED | N3LN. | Meriahvenad | NAFO 3LN | 932,80 | 983,50 | 105,4 % | 50,70 | 1 | | | 50,70 |
| PT | WHB | 8C3411 | Põhjaputassuu | VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 EÜ veed | 483,00 | 711,90 | 147,4 % | 228,90 | 1,8 | | | 412,02 |
| PT | WHG | 08. | Merlang | VIII püügipiirkond | 0,00 | 1,20 | — | 1,20 | 1 | | | 1,20 |
| UK | COD | N01514 | Tursk | NAFO püügipiirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed; V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed | 717,00 | 724,60 | 101,1 % | 7,60 | 1 | | | 7,60 |
| UK | BET | ATLANT | Suursilm-tuun | Atlandi ookean | 10,00 | 0,00 | 0,0 % | –10,00 | — | | 10 | 0,00 |
| UK | BLI | 24- | Sinine molva | II, IV ja V püügipiirkonna ELi veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla | 1,50 | 1,50 | 100,0 % | 0,00 | — | | 2 | 2,00 |
| UK | HAD | 1N2AB | Kilttursk | I ja II püügipiirkonna Norra veed | 781,00 | 781,60 | 100,1 % | 0,60 | 1 | | | 0,60 |
| UK | HER | 4AB. | Heeringas | IV püügipiirkonna ELi ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N | 27 687,00 | 27 887,40 | 100,7 % | 200,40 | 1 | | | 200,40 |
| UK | MAC | 2CX14- | Makrell | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed | 173 520,50 | 179 960,30 | 103,7 % | 6 439,80 | 1 | | | 6 439,80 |

Liikmesriik

Liigi kood

Piirkonna kood

Liigi nimi

Piirkonna nimetus

Lubatud lossitavad kogused 2011. aastal

(kohandatud kvoot kokku (tonnides)) (1)

Püük kokku 2011

(kogus tonnides)

Kvoodi kasutamine

(%)

Lubatud lossitavate kogustega seotud ülepüük

(kogus tonnides)

Korrutustegur (2)

Täiendav korrutustegur (3), (4)

2011. aastast jäänud mahaarvamised (5)

(kogus tonnides)

Vähendamised 2012 (6)

(kogus tonnides)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

DK

DGS

03A-C

Harilik ogahai

IIIa püügipiirkonna ELi veed

0,00

1,00

—

1,00

1

12

13,00

DK

SAN

*234_6

Tobiad

Tobiavarude majandamise piirkonna ELi veed

420,00

489,60

116,6 %

69,60

1

69,60

DE

DGS

2AC4-C

Harilik ogahai

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

0,00

0,70

—

0,70

1

0,70

DE

MAC

2CX14-

Makrell

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

21 401,00

21 860,70

102,1 %

459,70

1

459,70

DE

PLE

3BCD-C

Atlandi merilest

Alarajoonide 22–32 ELi veed

425,00

426,40

100,3 %

1,40

1

1,40

IE

HER

4AB.

Heeringas

IV püügipiirkonna ELi ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N

0,00

40,00

—

40,00

1

40,00

IE

NOP

2A3A4.

Norra tursik ja seotud kaaspüük

IIIa püügipiirkond; IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

0,00

5,00

—

5,00

1

5,00

ES

ALF

3X14-

Limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

66,00

69,00

104,5 %

3,00

1

3,00

ES

ANE

9/3411

Euroopa anšoovis

IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 ELi veed

5 560,00

6 361,90

114,4 %

801,90

1,2

962,28

ES

ANF

8C3411

Euroopa merikurat

VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 EÜ veed

1 293,00

1 453,90

112,4 %

160,90

1,2

193,08

ES

BLI

67- (uus kood BLI/5B67-)

Sinine molva

Vb, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

0,00

0,00

—

0,00

—

41

41,00

ES

BSF

8910-

Süsisaba

VIII, IX ja X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

17,00

17,60

103,5 %

0,60

1

0,60

ES

BSF

56712-

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

135,00

216,90

160,7 %

81,90

1

81,90

ES

COD

7XAD34

Tursk

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 ELi veed

0,00

0,90

—

0,90

1

0,90

ES

DGS

15X14

Harilik ogahai

I, V, VI, VII, VIII, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

1,00

6,20

620,0 %

5,20

1

5,20

ES

DWS

56789-

Süvamere haid

V, VI, VII, VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

2,79

25,90

928,3 %

23,11

1

23,11

ES

GFB

89-

Niituimlutsud

VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

222,00

250,20

112,7 %

28,20

1

28,20

ES

GFB

567-

Niituimlutsud

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

608,00

638,50

105,0 %

30,50

1

30,50

ES

HAD

5BC6A.

Kilttursk

Vb ja VIa püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

14,00

35,80

255,7 %

21,80

1

21,80

ES

HAD

1N2AB

Kilttursk

I ja II püügipiirkonna Norra veed

60,00

65,30

108,8 %

5,30

1

5,30

ES

JAX

2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

2 419,00

2 519,90

104,2 %

100,90

1

100,90

ES

JAX

09.

Harilik stauriid

IX püügipiirkond

7 859,00

8 478,30

107,9 %

619,30

1,1

681,23

ES

JAX

08C.

Harilik stauriid

VIIIc püügipiirkond

24 129,00

32 431,80

134,4 %

8 302,80

1,4

11 623,92

ES

LEZ

8C3411

Megrimid

VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 ELi veed

917,00

1 005,30

109,6 %

88,30

1

88,30

ES

ORY

1CX14

Atlandi karekala

I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

0,00

0,60

—

0,60

1

0,60

ES

POK

56-14

Põhjaatlandi süsikas

VI püügipiirkond; Vb, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

3,00

30,60

1 020,0 %

27,60

1

27,60

ES

POL

8ABDE.

Pollak

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

61,00

65,30

107,0 %

4,30

1

4,30

ES

POL

08C.

Pollak

VIIIc püügipiirkond

208,00

256,00

123,1 %

48,00

1

48,00

ES

PRA

N3L.

Harilik süvameregarneel

NAFO 3L

214,00

292,00

136,4 %

78,00

1

78,00

ES

RED

N3LN.

Meriahvenad

NAFO 3LN

0,00

43,50

—

43,50

1

43,50

ES

SBR

*678-

Besuugo

VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

49,12

62,30

126,8 %

13,18

1

13,18

ES

SOL

8AB.

Harilik merikeel

VIIIa ja VIIIb

10,00

10,70

107,0 %

0,70

1

c (7)

1,05

ES

USK

567EI.

Meriluts

V, VI ja VII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

8,30

50,70

610,8 %

42,40

1

42,40

ES

WHB

8C3411

Põhjaputassuu

VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 EÜ veed

1 987,00

2 258,30

113,7 %

271,30

1,2

325,56

FR

DWS

56789-

Süvamere haid

V, VI, VII, VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

10,17

26,00

255,7 %

15,83

1

15,83

FR

SOL

07E.

Harilik merikeel

VIIe püügipiirkond

283,00

290,00

102,5 %

7,00

1

c (8)

10,50

LT

JAX

2A-14

Stauriid ja seotud kaaspüük

IIa ja IVa püügipiirkonna ELi veed; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

356,00

660,40

185,5 %

304,40

2

608,80

LT

MAC

2CX14-

Makrell

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

26,00

28,80

110,8 %

2,80

1

2,80

NL

BSF

56712-

Süsisaba

V, VI, VII ja XII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

0,00

0,00

—

0,00

—

5

5,00

NL

SBR

678-

Besuugo

VI, VII ja VIII püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

0,00

0,00

—

0,00

—

6

6,00

PL

COD

1N2AB

Tursk

I ja II püügipiirkonna Norra veed

0,00

0,00

—

0,00

—

2

2,00

PL

GHL

1N2AB

Süvalest

I ja II püügipiirkonna Norra veed

0,00

0,00

—

0,00

—

1

1,00

PL

HAD

2AC4

Kilttursk

IV püügipiirkond; IIa püügipiirkonna ELi veed

0,00

0,00

—

0,00

—

16

16,00

PL

HER

03A.

Heeringas

IIIa püügipiirkond

0,00

38,20

—

38,20

1

38,20

PL

LIN

04-C.

Harilik molva

IV püügipiirkonna ELi veed

0,00

3,00

—

3,00

1

3,00

PL

MAC

2A34

Makrell

IIIa ja IV püügipiirkond; IIa, IIIb, IIIc püügipiirkonna ja alarajoonide 22–32 ELi veed

0,00

0,00

—

0,00

—

5

5,00

PL

RED

514GRN

Meriahvenad

V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

0,00

0,00

—

0,00

—

1

1,00

PL

SPR

03A

Kilu

IIIa püügipiirkond

0,00

119,60

—

119,60

1

119,60

PL

WHB

1X14

Põhjaputassuu

I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

0,00

0,00

—

0,00

—

8

8,00

PT

ALF

3X14-

Limapead

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

220,10

241,10

109,5 %

21,00

1

21,00

PT

ANE

9/3411

Euroopa anšoovis

IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 ELi veed

2 882,00

2 920,20

101,3 %

38,20

1

38,20

PT

ANF

8C3411

Euroopa merikurat

VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 ELi veed

260,20

335,30

128,9 %

75,10

1

a

112,65

PT

BET

ATLANT

Suursilm-tuun

Atlandi ookean

6 879,70

7 022,40

102,1 %

142,70

1

142,70

PT

BSF

8910-

Süsisaba

VIII, IX ja X püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

3 305,00

3 547,20

107,3 %

242,20

1,1

266,42

PT

BUM

ATLANT

Sinine marliin

Atlandi ookean

69,00

72,30

104,8 %

3,30

1

3,30

PT

COD

N3M.

Tursk

NAFO 3M

2 525,70

2 753,80

109,0 %

228,10

1,1

250,91

PT

GFB

89-

Niituimlutsud

VIII ja IX püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

10,00

12,00

120,0 %

2,00

1

a

3,00

PT

GHL

1N2AB

Süvalest

I ja II püügipiirkonna Norra veed

0,00

0,00

—

0,00

—

11

11,00

PT

GHL

N3LMNO.

Süvalest

NAFO 3LMNO

2 413,80

2 508,20

103,9 %

94,40

1

94,40

PT

HAD

1N2AB

Kilttursk

I ja II püügipiirkonna Norra veed

78,00

30,00

38,5 %

–48,00

—

458

410,00

PT

POK

1N2AB

Põhjaatlandi süsikas

I ja II püügipiirkonna Norra veed

80,00

40,90

51,1 %

–39,10

—

294

254,90

PT

RED

51214D

Meriahvenad

V püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

603,00

719,10

119,3 %

116,10

1,2

a

208,98

PT

RED

N3LN.

Meriahvenad

NAFO 3LN

932,80

983,50

105,4 %

50,70

1

50,70

PT

WHB

8C3411

Põhjaputassuu

VIIIc, IX ja X püügipiirkond; CECAF 34.1.1 EÜ veed

483,00

711,90

147,4 %

228,90

1,8

412,02

PT

WHG

08.

Merlang

VIII püügipiirkond

0,00

1,20

—

1,20

1

1,20

UK

COD

N01514

Tursk

NAFO püügipiirkondade 0 ja 1 Gröönimaa veed; V ja XIV püügipiirkonna Gröönimaa veed

717,00

724,60

101,1 %

7,60

1

7,60

UK

BET

ATLANT

Suursilm-tuun

Atlandi ookean

10,00

0,00

0,0 %

–10,00

—

10

0,00

UK

BLI

24-

Sinine molva

II, IV ja V püügipiirkonna ELi veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla

1,50

1,50

100,0 %

0,00

—

2

2,00

UK

HAD

1N2AB

Kilttursk

I ja II püügipiirkonna Norra veed

781,00

781,60

100,1 %

0,60

1

0,60

UK

HER

4AB.

Heeringas

IV püügipiirkonna ELi ja Norra veed põhja pool 53° 30′ N

27 687,00

27 887,40

100,7 %

200,40

1

200,40

UK

MAC

2CX14-

Makrell

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe püügipiirkond; Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed; IIa, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

173 520,50

179 960,30

103,7 %

6 439,80

1

6 439,80

---

(1)  Liikmesriigile asjakohaste püügivõimaluste määruste alusel kehtestatud kvoodid pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59) artikli 20 lõike 5 kohase püügivõimaluste vahetamise, nõukogu määruse (EÜ) nr 847/96 (EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3) artikli 4 lõike 2 kohase kvootide ülekandmise ja/või määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklite 37 ja 105 kohase püügivõimaluste ümberjaotamise või vähendamise arvessevõtmist.

(2)  Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 2.

(3)  Nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 105 lõikes 3.

(4)  Täht „a” osutab sellele, et ülepüügi tõttu aastatel 2009, 2010 ja 2011 on kohaldatud täiendavat korrutustegurit 1,5. Vt komisjoni 8. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1004/2010 2010. aasta püügikvootide vähendamise kohta eelmisel aastal ülepüütud koguse võrra (ELT L 291, 9.11.2010, lk 31), rakendusmäärus (EL) nr 1016/2011, millega vähendatakse teatavate kalavarude 2011. aasta püügikvoote eelmisel aastal nendest varudest üle püütud koguse võrra, ja rakendusmäärus (EL) nr 1021/2011, millega vähendatakse teatavate kalavarude 2011. aasta püügikvoote eelmisel aastal nendest varudest ülepüütud koguse võrra. Täht „c” osutab sellele, et asjaomaste kalavarude suhtes mitmeaastase kava kohaldamise tõttu on kohaldatud täiendavat korrutustegurit 1,5.

(5)  Rakendusmäärustega (EL) nr 1016/2011 ja (EL) nr 1021/2011 vähendati teatavate riikide ja teatavate liikide 2011. aasta püügikvoote. Teatavate liikmesriikide puhul olid kohaldatud vähendamised suuremad kui neile 2011. aastaks antud püügikvoot, mistõttu kõnealusel aastal ei olnud võimalik kohaldada vähendamisi täies ulatuses. Tagamaks, et ka niisugustel juhtudel arvataks maha täielik kogus, tuleks järelejäänud koguseid arvesse võtta 2012. aasta ja vajaduse korral ka järgnevate aastate püügikvootidest tehtavate vähendamiste kindlaksmääramisel.

(6)  Kogused, mis tuleb maha arvata 2012. aasta kohandatud kvootidest või vajaduse korral järgmis(t)e aasta(te) kvootidest.

(7)  Nagu on sätestatud nõukogu 23. veebruari 2006. aasta määruses (EÜ) nr 388/2006, millega kehtestatakse Biskaia lahe merikeelevaru säästva kasutamise mitmeaastane kava (ELT L 65, 7.3.2006, lk 1).

(8)  Nagu on sätestatud nõukogu 7. mai 2007. aasta määruses (EÜ) nr 509/2006, millega kehtestatakse La Manche’i lääneosa merikeelevarude säästva kasutamise mitmeaastane kava (ELT L 122, 11.5.2007, lk 7).

---

| 31.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/60 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/60

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 701/2012,

30. juuli 2012,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ÜTK määrus), (1) eriti selle artiklit 103h, artikli 127 punkti c ja artiklit 143 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1234/2007 on kehtestatud põllumajandusturgude ühine korraldus, mis hõlmab ka puu- ja köögiviljasektorit ning töödeldud puu- ja köögivilja sektorit. Kõnealuse määruse artikli 103c kohaselt võivad puu- ja köögiviljasektori rakenduskavad hõlmata kriisiennetus- ja -ohjamismeetmeid, et vältida puu- ja köögiviljaturu kriise ja tekkinud kriise lahendada. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1234/2007 on kehtestatud põllumajandusturgude ühine korraldus, mis hõlmab ka puu- ja köögiviljasektorit ning töödeldud puu- ja köögivilja sektorit. Kõnealuse määruse artikli 103c kohaselt võivad puu- ja köögiviljasektori rakenduskavad hõlmata kriisiennetus- ja -ohjamismeetmeid, et vältida puu- ja köögiviljaturu kriise ja tekkinud kriise lahendada.

| (2) | Vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 (2) artikli 79 lõikele 1 on kõnealuse rakendusmääruse XI lisas sätestatud turult kõrvaldamise toetuse maksimumsummad nimetatud lisas osutatud toodete jaoks. Kõnealused summad tuleks kindlaks määrata nii, et turult kõrvaldamisest ei saaks toodete jaoks nende turulelaskmise asemel püsiv alternatiivne väljund, ning samal ajal tuleb tagada, et turult kõrvaldamine jääks kriisiennetuse ja -ohjamise tõhusaks vahendiks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 (2) artikli 79 lõikele 1 on kõnealuse rakendusmääruse XI lisas sätestatud turult kõrvaldamise toetuse maksimumsummad nimetatud lisas osutatud toodete jaoks. Kõnealused summad tuleks kindlaks määrata nii, et turult kõrvaldamisest ei saaks toodete jaoks nende turulelaskmise asemel püsiv alternatiivne väljund, ning samal ajal tuleb tagada, et turult kõrvaldamine jääks kriisiennetuse ja -ohjamise tõhusaks vahendiks.

| (3) | Selle tagamiseks, et turult kõrvaldamine jääks kriisiennetuse ja -ohjamise tulemuslikuks vahendiks, tuleks turult kõrvaldamise toetuse maksimumsummasid suurendada selliste puu- ja köögiviljade puhul, mille suhtes kohaldatav toetuse tase on liidu keskmise tootjahinnaga võrreldes eriti madal. See on nii tomatite, viinamarjade, aprikooside, pirnide, baklažaanide ja melonite puhul. Selleks et vältida töötlemiseks ette nähtud odavamate tomatite turult kõrvaldamise ülemäärast hüvitamist, tuleks kehtestada diferentseeritud summa selliste tomatite suhtes, mis on toodetud ajavahemikul 1. juunist kuni 31. oktoobrini, kuna see on periood, mil turult võib kõrvaldada töötlemiseks ettenähtud tomateid. |
| --- | --- |

(3)

Selle tagamiseks, et turult kõrvaldamine jääks kriisiennetuse ja -ohjamise tulemuslikuks vahendiks, tuleks turult kõrvaldamise toetuse maksimumsummasid suurendada selliste puu- ja köögiviljade puhul, mille suhtes kohaldatav toetuse tase on liidu keskmise tootjahinnaga võrreldes eriti madal. See on nii tomatite, viinamarjade, aprikooside, pirnide, baklažaanide ja melonite puhul. Selleks et vältida töötlemiseks ette nähtud odavamate tomatite turult kõrvaldamise ülemäärast hüvitamist, tuleks kehtestada diferentseeritud summa selliste tomatite suhtes, mis on toodetud ajavahemikul 1. juunist kuni 31. oktoobrini, kuna see on periood, mil turult võib kõrvaldada töötlemiseks ettenähtud tomateid.

| (4) | Selleks et soodustada turult kõrvaldatud puu- ja köögivilja määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103d lõike 4 tähenduses tasuta jagamist ning liikmesriikide poolt heakskiidetud kõiki muid samaväärseid otstarbeid, tuleks määrata kindlaks toetuse kõrgem maksimumsumma kui muude otstarvete jaoks, kui liidu keskmise tootjahinna ja kehtiva maksimumtoetuse taseme vaheline erinevus seda võimaldab, ilma et turult kõrvaldamisest ei saaks toodete jaoks nende turulelaskmise asemel püsiv alternatiivne väljund. See on nii lillkapsaste, tomatite, õunte, viinamarjade, aprikooside, pirnide, baklažaanide, melonite, arbuuside, klementiinide ja sidrunite puhul. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et soodustada turult kõrvaldatud puu- ja köögivilja määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103d lõike 4 tähenduses tasuta jagamist ning liikmesriikide poolt heakskiidetud kõiki muid samaväärseid otstarbeid, tuleks määrata kindlaks toetuse kõrgem maksimumsumma kui muude otstarvete jaoks, kui liidu keskmise tootjahinna ja kehtiva maksimumtoetuse taseme vaheline erinevus seda võimaldab, ilma et turult kõrvaldamisest ei saaks toodete jaoks nende turulelaskmise asemel püsiv alternatiivne väljund. See on nii lillkapsaste, tomatite, õunte, viinamarjade, aprikooside, pirnide, baklažaanide, melonite, arbuuside, klementiinide ja sidrunite puhul.

| (5) | Selleks et heategevusorganisatsioonid ja -fondid saaks turult kõrvaldatud tooteid hõlpsamalt jaotada, peaksid kõnealused organisatsioonid ja -fondid olema kohustatud pidama finantsarvestust kõnealuse tegevuse kohta juhul, kui nad on liikmesriigi pädevalt asutuselt taotlenud ja saanud loa küsida turult kõrvaldatud toodete lõppsaajatelt sümboolset tasu. Sellise tasu taotlemise võimalus peaks laienema ka värsketele toodetele. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et heategevusorganisatsioonid ja -fondid saaks turult kõrvaldatud tooteid hõlpsamalt jaotada, peaksid kõnealused organisatsioonid ja -fondid olema kohustatud pidama finantsarvestust kõnealuse tegevuse kohta juhul, kui nad on liikmesriigi pädevalt asutuselt taotlenud ja saanud loa küsida turult kõrvaldatud toodete lõppsaajatelt sümboolset tasu. Sellise tasu taotlemise võimalus peaks laienema ka värsketele toodetele.

| (6) | Selleks et võtta arvesse kriisiennetus- ja -ohjamismeetmete kohaldamise varasemaid kogemusi, on asjakohane täpsustada mõisted „toorelt koristamine” ja „koristamata jätmine” ning olukordi, mil tohib võtta kõnealuseid meetmeid. Selleks et ühtlustada erinevaid kriisiennetus- ja -ohjamismeetmeid ning suurendada nende tulemuslikkust, on asjakohane jätta välja rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 85 lõikega 2 ettenähtud erikohustus, mille alusel tuleb iga kavandatud toorelt koristamist käsitlevale esimesele teatele lisada kohustuslik turuanalüüs. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et võtta arvesse kriisiennetus- ja -ohjamismeetmete kohaldamise varasemaid kogemusi, on asjakohane täpsustada mõisted „toorelt koristamine” ja „koristamata jätmine” ning olukordi, mil tohib võtta kõnealuseid meetmeid. Selleks et ühtlustada erinevaid kriisiennetus- ja -ohjamismeetmeid ning suurendada nende tulemuslikkust, on asjakohane jätta välja rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 85 lõikega 2 ettenähtud erikohustus, mille alusel tuleb iga kavandatud toorelt koristamist käsitlevale esimesele teatele lisada kohustuslik turuanalüüs.

| (7) | Ootamatutele kriisiolukordadele reageerimiseks peaks toorelt koristamine ja koristamata jätmine, mille suhtes kohaldatakse liikmesriikide poolt kindlaks määratavaid piiranguid, olema pika koristusperioodiga puu- ja köögiviljade puhul võimalik isegi siis, kui tavaline koristamine on juba alanud või kui kaubanduslik toodang konkreetselt alalt on juba võetud. Sellistel juhtudel tuleks hüvitada üksnes selline toodang, mis on võetud kuue nädala jooksul pärast koristamist. Kuna pikema koristusperioodiga puu- ja köögiviljataimed kannavad sageli samaaegselt nii küpseid kui ka tooreid tooteid, on asjakohane teha erand üldisest eeskirjast, mille alusel vastandatakse toorelt koristamise ja koristamata jätmise meetmete kohaldamine ühe aasta jooksul sama toote ja sama konkreetse ala suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Ootamatutele kriisiolukordadele reageerimiseks peaks toorelt koristamine ja koristamata jätmine, mille suhtes kohaldatakse liikmesriikide poolt kindlaks määratavaid piiranguid, olema pika koristusperioodiga puu- ja köögiviljade puhul võimalik isegi siis, kui tavaline koristamine on juba alanud või kui kaubanduslik toodang konkreetselt alalt on juba võetud. Sellistel juhtudel tuleks hüvitada üksnes selline toodang, mis on võetud kuue nädala jooksul pärast koristamist. Kuna pikema koristusperioodiga puu- ja köögiviljataimed kannavad sageli samaaegselt nii küpseid kui ka tooreid tooteid, on asjakohane teha erand üldisest eeskirjast, mille alusel vastandatakse toorelt koristamise ja koristamata jätmise meetmete kohaldamine ühe aasta jooksul sama toote ja sama konkreetse ala suhtes.

| (8) | Selle tagamiseks, et vastavate tingimuste kohane iga partii müümise kohustus on täidetud ning et võimaldada riskianalüüsil põhinevat tõhusat tollikontrolli, tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad seoses kohustusega teha tolliasutustele kättesaadavaks teatavad dokumendid, mis on seotud tehtavate kontrollidega. |
| --- | --- |

(8)

Selle tagamiseks, et vastavate tingimuste kohane iga partii müümise kohustus on täidetud ning et võimaldada riskianalüüsil põhinevat tõhusat tollikontrolli, tuleks kehtestada üksikasjalikud eeskirjad seoses kohustusega teha tolliasutustele kättesaadavaks teatavad dokumendid, mis on seotud tehtavate kontrollidega.

| (9) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 vastavalt muuta.

| (10) | On asjakohane kohaldada turult kõrvaldamise toetuse uusi summasid tagasiulatuvalt alates 1. juulist 2012, kui algab suvine turustushooaeg. Selleks et anda importijatele aega piiril kehtiva hinna süsteemi uute eeskirjadega kohanemiseks, tuleks kõnealuseid eeskirju kohaldada alates 1. septembrist 2012. |
| --- | --- |

(10)

On asjakohane kohaldada turult kõrvaldamise toetuse uusi summasid tagasiulatuvalt alates 1. juulist 2012, kui algab suvine turustushooaeg. Selleks et anda importijatele aega piiril kehtiva hinna süsteemi uute eeskirjadega kohanemiseks, tuleks kõnealuseid eeskirju kohaldada alates 1. septembrist 2012.

| (11) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(11)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 muutmine

Rakendusmäärust (EL) nr 543/2011 muudetakse järgmiselt.

| (1) | Artikli 80 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Taotluse korral võivad liikmesriigid lubada määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103d lõikes 4 osutatud heategevusorganisatsioonidel ja -fondidel küsida turult kõrvaldatud toodete lõppsaajatelt sümboolset tasu. Kui asjaomased heategevusorganisatsioonid ja -fondid on loa saanud, kohustuvad nad lisaks käesoleva määruse artikli 83 lõikes 1 sätestatud kohustuste täitmisele pidama finantsarvestust kõnealuse tegevuse kohta.” |
| --- | --- |

(1)

Artikli 80 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Taotluse korral võivad liikmesriigid lubada määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103d lõikes 4 osutatud heategevusorganisatsioonidel ja -fondidel küsida turult kõrvaldatud toodete lõppsaajatelt sümboolset tasu. Kui asjaomased heategevusorganisatsioonid ja -fondid on loa saanud, kohustuvad nad lisaks käesoleva määruse artikli 83 lõikes 1 sätestatud kohustuste täitmisele pidama finantsarvestust kõnealuse tegevuse kohta.”

| (2) | Artikli 83 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | pidama kõnealuste toimingute kohta eraldi laoarvestust;” |
| --- | --- | --- |

(2)

Artikli 83 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

pidama kõnealuste toimingute kohta eraldi laoarvestust;”

| (3) | Artikli 84 lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:
  „a)   „toorelt koristamine”– tooreste turustuskõlbmatute toodete täielik koristamine konkreetselt alalt. Asjaomased tooted ei tohi enne toorelt koristamist olla kahjustatud ilmastikutingimuste või haiguste tõttu või muudel põhjustel;
  b)   „koristamata jätmine”– käimasoleva tootmistsükli lõpetamine konkreetselt alalt, kus toode on hästi arenenud ning veatu ja standardse turustuskvaliteediga. Koristamata jätmisena ei käsitata toodete hävimist ilmastikutingimuste või haiguse tagajärjel.” |
| --- | --- |

(3)

Artikli 84 lõike 1 punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)   „toorelt koristamine”– tooreste turustuskõlbmatute toodete täielik koristamine konkreetselt alalt. Asjaomased tooted ei tohi enne toorelt koristamist olla kahjustatud ilmastikutingimuste või haiguste tõttu või muudel põhjustel;

b)   „koristamata jätmine”– käimasoleva tootmistsükli lõpetamine konkreetselt alalt, kus toode on hästi arenenud ning veatu ja standardse turustuskvaliteediga. Koristamata jätmisena ei käsitata toodete hävimist ilmastikutingimuste või haiguse tagajärjel.”

| (4) | Artiklit 85 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

(4)

Artiklit 85 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 teine lõik jäetakse välja;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Toorelt koristamise meedet ei kohaldata selliste puu- ja köögiviljade suhtes, mille tavapärane saagikoristus on juba alanud, ning koristamata jätmise meedet ei kohaldata juhul, kui kaubanduslik toodang konkreetselt alalt on juba võetud tavapärase tootmistsükli jooksul.
  Esimest lõiku ei kohaldata aga selliste puu- ja köögiviljataimede suhtes, mille koristusperiood on pikem kui üks kuu. Sellistel juhtudel hüvitatakse lõikes 4 osutatud summadega üksnes sellist toodangut, mida tuleb koristada kuue nädala jooksul pärast toorelt koristamist ja koristamata jätmist. Pärast koristamise toimumist ei kasutata kõnealuseid puu- ja köögiviljataimi täiendavaks tootmiseks.
  Teise lõigu kohaldamisel võivad liikmesriigid keelata toorelt koristamise ja koristamata jätmise meetmete kohaldamise, kui toorelt koristamise puhul on oluline osa tavapärasest koristamisest juba toimunud, ning koristamata jätmise puhul on oluline osa kaubanduslikust toodangust juba võetud. Kõnealust sätet kohaldada kavatsev liikmesriik määrab oma riiklikus strateegiakavas kindlaks osa, mida käsitatakse olulisena.
  Toorelt koristamist ja koristamata jätmist ei saa kohaldada ühe aasta jooksul sama toote ja sama konkreetse ala suhtes, välja arvatud teise lõigu kohaldamisel, kui mõlemat toimingut tohib kohaldada samaaegselt.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Toorelt koristamise meedet ei kohaldata selliste puu- ja köögiviljade suhtes, mille tavapärane saagikoristus on juba alanud, ning koristamata jätmise meedet ei kohaldata juhul, kui kaubanduslik toodang konkreetselt alalt on juba võetud tavapärase tootmistsükli jooksul.

Esimest lõiku ei kohaldata aga selliste puu- ja köögiviljataimede suhtes, mille koristusperiood on pikem kui üks kuu. Sellistel juhtudel hüvitatakse lõikes 4 osutatud summadega üksnes sellist toodangut, mida tuleb koristada kuue nädala jooksul pärast toorelt koristamist ja koristamata jätmist. Pärast koristamise toimumist ei kasutata kõnealuseid puu- ja köögiviljataimi täiendavaks tootmiseks.

Teise lõigu kohaldamisel võivad liikmesriigid keelata toorelt koristamise ja koristamata jätmise meetmete kohaldamise, kui toorelt koristamise puhul on oluline osa tavapärasest koristamisest juba toimunud, ning koristamata jätmise puhul on oluline osa kaubanduslikust toodangust juba võetud. Kõnealust sätet kohaldada kavatsev liikmesriik määrab oma riiklikus strateegiakavas kindlaks osa, mida käsitatakse olulisena.

Toorelt koristamist ja koristamata jätmist ei saa kohaldada ühe aasta jooksul sama toote ja sama konkreetse ala suhtes, välja arvatud teise lõigu kohaldamisel, kui mõlemat toimingut tohib kohaldada samaaegselt.”;

| c) | lõike 4 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | tasemel, mis ei vasta rohkemale kui 90 % turult kõrvaldamiste puhul kohaldatavast maksimaalsest toetuse tasemest, mida kohaldatakse muudeks turult kõrvaldamise otstarveteks kui määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103d lõikes 4 osutatud tasuta jagamiseks.” |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 4 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

tasemel, mis ei vasta rohkemale kui 90 % turult kõrvaldamiste puhul kohaldatavast maksimaalsest toetuse tasemest, mida kohaldatakse muudeks turult kõrvaldamise otstarveteks kui määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 103d lõikes 4 osutatud tasuta jagamiseks.”

| (5) | Artikli 109 lõike 5 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | saajate poolt peetavate laoarvestuste ning artikli 80 lõike 2 teise lõigu kohaldamisel asjaomaste heategevusorganisatsioonidel ja -fondide finantsaruannete pisteline kontroll;”. |
| --- | --- | --- |

(5)

Artikli 109 lõike 5 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

saajate poolt peetavate laoarvestuste ning artikli 80 lõike 2 teise lõigu kohaldamisel asjaomaste heategevusorganisatsioonidel ja -fondide finantsaruannete pisteline kontroll;”.

| (6) | Artiklit 110 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

(6)

Artiklit 110 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine lõik jäetakse välja;

| b) | lõikele 2 lisatakse järgmine kolmas lõik:
  „Kui kohaldatakse artikli 85 lõike 3 teist lõiku, siis ei kohaldata käesoleva lõike esimese lõiguga ettenähtud tingimust, et osalist koristamist ei ole toimunud.”; |
| --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse järgmine kolmas lõik:

„Kui kohaldatakse artikli 85 lõike 3 teist lõiku, siis ei kohaldata käesoleva lõike esimese lõiguga ettenähtud tingimust, et osalist koristamist ei ole toimunud.”;

| c) | lisatakse järgmine lõige 2a:
  „2a.   Kui kohaldatakse artikli 85 lõike 3 teist lõiku, siis tagavad liikmesriigid, et selliseid puu- ja köögiviljataimi, mille suhtes kohaldatakse koristamata jätmise ja toorelt koristamise meetodeid, ei kasutata täiendavaks tootmiseks.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige 2a:

„2a.   Kui kohaldatakse artikli 85 lõike 3 teist lõiku, siis tagavad liikmesriigid, et selliseid puu- ja köögiviljataimi, mille suhtes kohaldatakse koristamata jätmise ja toorelt koristamise meetodeid, ei kasutata täiendavaks tootmiseks.”

| (7) | Artiklit 121 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt a jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

(7)

Artiklit 121 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt a jäetakse välja;

| b) | lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  „Käesoleva lõike esimese lõigu punkti b ei kohaldata siis, kui kohaldatakse artikli 85 lõike 3 teist lõiku.” |
| --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Käesoleva lõike esimese lõigu punkti b ei kohaldata siis, kui kohaldatakse artikli 85 lõike 3 teist lõiku.”

| (8) | Artikli 137 lõike 4 lõppu lisatakse neljas ja viies lõik järgmiselt:
  „Selle tõestamiseks, et partii on müüdud esimeses lõigus kehtestatud tingimuste kohaselt, teeb importija lisaks arvele kättesaadavaks kõik dokumendid, mida on vaja asjakohase tollikontrolli tegemiseks seoses asjaomase partii iga toote müügi ja kõrvaldamisega. Kõnealused dokumendid on seotud partii transpordi, kindlustuse, käitlemise ja ladustamisega.
  Kui artiklis 3 osutatud turustamisstandardite kohaselt on nõutud, et puu- ja köögiviljade sort või kaubanduslik tüüp peab olema näidatud pakendil, siis märgitakse sellise puu- ja köögivilja sort või kaubanduslik tüüp, mis moodustab osa partiist, transpordiga seotud dokumentidel, arvetel ja tarnekorraldusel.” |
| --- | --- |

(8)

Artikli 137 lõike 4 lõppu lisatakse neljas ja viies lõik järgmiselt:

„Selle tõestamiseks, et partii on müüdud esimeses lõigus kehtestatud tingimuste kohaselt, teeb importija lisaks arvele kättesaadavaks kõik dokumendid, mida on vaja asjakohase tollikontrolli tegemiseks seoses asjaomase partii iga toote müügi ja kõrvaldamisega. Kõnealused dokumendid on seotud partii transpordi, kindlustuse, käitlemise ja ladustamisega.

Kui artiklis 3 osutatud turustamisstandardite kohaselt on nõutud, et puu- ja köögiviljade sort või kaubanduslik tüüp peab olema näidatud pakendil, siis märgitakse sellise puu- ja köögivilja sort või kaubanduslik tüüp, mis moodustab osa partiist, transpordiga seotud dokumentidel, arvetel ja tarnekorraldusel.”

| (9) | XI lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

(9)

XI lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikli 1 punkti 8 kohaldatakse siiski alates 1. septembrist 2012 ning artikli 1 punkti 9 alates 1. juulist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

„XI LISA

Artikli 79 lõikes 1 osutatud turult kõrvaldamise toetuse maksimumsummad

| Toode | Maksimumtoetus (EUR/100 kg) |
| --- | --- |
| Tasuta jagamiseks | Muudeks sihtotstarveteks |
| Lillkapsas | 15,69 | 10,52 |
| Tomatid (1. juuni – 31. oktoober) | 7,25 | 7,25 |
| Tomatid (1. november – 31. mai) | 27,45 | 18,30 |
| Õunad | 16,98 | 13,22 |
| Viinamarjad | 39,16 | 26,11 |
| Aprikoosid | 40,58 | 27,05 |
| Nektariinid | 26,90 | 26,90 |
| Virsikud | 26,90 | 26,90 |
| Pirnid | 23,85 | 15,90 |
| Baklažaanid | 22,78 | 15,19 |
| Melonid | 31,37 | 20,91 |
| Arbuusid | 8,85 | 6,00 |
| Apelsinid | 21,00 | 21,00 |
| Mandariinid | 19,50 | 19,50 |
| Klementiinid | 22,16 | 19,50 |
| Satsumad | 19,50 | 19,50 |
| Sidrunid | 23,99 | 19,50” |

Toode

Maksimumtoetus (EUR/100 kg)

Tasuta jagamiseks

Muudeks sihtotstarveteks

Lillkapsas

15,69

10,52

Tomatid (1. juuni – 31. oktoober)

7,25

7,25

Tomatid (1. november – 31. mai)

27,45

18,30

Õunad

16,98

13,22

Viinamarjad

39,16

26,11

Aprikoosid

40,58

27,05

Nektariinid

26,90

26,90

Virsikud

26,90

26,90

Pirnid

23,85

15,90

Baklažaanid

22,78

15,19

Melonid

31,37

20,91

Arbuusid

8,85

6,00

Apelsinid

21,00

21,00

Mandariinid

19,50

19,50

Klementiinid

22,16

19,50

Satsumad

19,50

19,50

Sidrunid

23,99

19,50”

---

| 31.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/64 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/64

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 702/2012,

30. juuli 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuli 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 58,9 |
| XS | 38,5 |
| ZZ | 48,7 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 74,6 |
| 0709 93 10 | TR | 98,0 |
| ZZ | 98,0 |
| 0805 50 10 | AR | 94,3 |
| TR | 91,0 |
| UY | 105,4 |
| ZA | 104,9 |
| ZZ | 98,9 |
| 0806 10 10 | EG | 216,8 |
| IL | 192,5 |
| IN | 210,3 |
| MA | 250,0 |
| MX | 301,8 |
| TR | 150,9 |
| ZZ | 220,4 |
| 0808 10 80 | AR | 116,7 |
| BR | 98,9 |
| CL | 107,4 |
| NZ | 135,3 |
| US | 114,9 |
| ZA | 107,6 |
| ZZ | 113,5 |
| 0808 30 90 | AR | 159,7 |
| CL | 129,6 |
| NZ | 175,8 |
| ZA | 113,9 |
| ZZ | 144,8 |
| 0809 10 00 | AR | 124,4 |
| TR | 165,1 |
| ZZ | 144,8 |
| 0809 29 00 | TR | 333,9 |
| ZZ | 333,9 |
| 0809 30 | TR | 167,0 |
| ZZ | 167,0 |
| 0809 40 05 | BA | 67,1 |
| ZZ | 67,1 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

58,9

XS

38,5

ZZ

48,7

0707 00 05

MK

53,8

TR

95,4

ZZ

74,6

0709 93 10

TR

98,0

ZZ

98,0

0805 50 10

AR

94,3

TR

91,0

UY

105,4

ZA

104,9

ZZ

98,9

0806 10 10

EG

216,8

IL

192,5

IN

210,3

MA

250,0

MX

301,8

TR

150,9

ZZ

220,4

0808 10 80

AR

116,7

BR

98,9

CL

107,4

NZ

135,3

US

114,9

ZA

107,6

ZZ

113,5

0808 30 90

AR

159,7

CL

129,6

NZ

175,8

ZA

113,9

ZZ

144,8

0809 10 00

AR

124,4

TR

165,1

ZZ

144,8

0809 29 00

TR

333,9

ZZ

333,9

0809 30

TR

167,0

ZZ

167,0

0809 40 05

BA

67,1

ZZ

67,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 31.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/66 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/66

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

27. juuli 2012,

millega muudetakse otsust 2003/467/EÜ seoses Läti tunnistamisega ametlikult veiste ensootilise leukoosi vabaks liikmesriigiks

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 5185 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/449/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta, (1) eriti selle D lisa I peatüki punkti E,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 64/432/EMÜ on käsitletud veiste ja sigadega kauplemist liidus. Direktiivis on sätestatud tingimused, mille alusel võib liikmesriigi või selle piirkonna tunnistada veisekarjade osas ametlikult vabaks veiste ensootilisest leukoosist. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 64/432/EMÜ on käsitletud veiste ja sigadega kauplemist liidus. Direktiivis on sätestatud tingimused, mille alusel võib liikmesriigi või selle piirkonna tunnistada veisekarjade osas ametlikult vabaks veiste ensootilisest leukoosist.

| (2) | Komisjoni 23. juuni 2003. aasta otsuse 2003/467/EÜ (millega kehtestatakse teatavate liikmesriikide ja liikmesriikide piirkondade ametlikult tuberkuloosist, brutselloosist ja veiste ensootilisest leukoosist vaba staatus seoses veisekarjadega) (2) III lisas on loetletud liikmesriigid ja liikmesriikide piirkonnad, mis on tunnistatud ametlikult vabaks veiste ensootilisest leukoosist. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 23. juuni 2003. aasta otsuse 2003/467/EÜ (millega kehtestatakse teatavate liikmesriikide ja liikmesriikide piirkondade ametlikult tuberkuloosist, brutselloosist ja veiste ensootilisest leukoosist vaba staatus seoses veisekarjadega) (2) III lisas on loetletud liikmesriigid ja liikmesriikide piirkonnad, mis on tunnistatud ametlikult vabaks veiste ensootilisest leukoosist.

| (3) | Läti on esitanud komisjonile dokumendid, mis tõendavad vastavust direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud tingimustele, mille kohaselt saab kogu Läti territooriumile anda ametlikult veiste ensootilisest leukoosist vaba staatuse. |
| --- | --- |

(3)

Läti on esitanud komisjonile dokumendid, mis tõendavad vastavust direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud tingimustele, mille kohaselt saab kogu Läti territooriumile anda ametlikult veiste ensootilisest leukoosist vaba staatuse.

| (4) | Läti esitatud dokumentide hindamise tulemusena tuleks kõnealune liikmesriik tunnistada ametlikult veiste ensootilisest leukoosist vabaks. |
| --- | --- |

(4)

Läti esitatud dokumentide hindamise tulemusena tuleks kõnealune liikmesriik tunnistada ametlikult veiste ensootilisest leukoosist vabaks.

| (5) | Seega tuleks otsust 2003/467/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks otsust 2003/467/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2003/467/EÜ III lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. juuli 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.

1

(2)  ELT L 156, 25.6.2003, lk 74.

2

---

LISA

Otsuse 2003/467/EÜ III lisa 1. peatükk asendatakse järgmisega:

„1.   PEATÜKK

Ametlikult veiste ensootilisest leukoosist vabad liikmesriigid

| ISO kood | Liikmesriik |
| --- | --- |
| BE | Belgia |
| CZ | Tšehhi Vabariik |
| DK | Taani |
| DE | Saksamaa |
| ES | Hispaania |
| FR | Prantsusmaa |
| IE | Iirimaa |
| CY | Küpros |
| LT | Leedu |
| LU | Luksemburg |
| LV | Läti |
| NL | Madalmaad |
| AT | Austria |
| SI | Sloveenia |
| SK | Slovakkia |
| FI | Soome |
| SE | Rootsi |
| UK | Ühendkuningriik” |

ISO kood

Liikmesriik

BE

Belgia

CZ

Tšehhi Vabariik

DK

Taani

DE

Saksamaa

ES

Hispaania

FR

Prantsusmaa

IE

Iirimaa

CY

Küpros

LT

Leedu

LU

Luksemburg

LV

Läti

NL

Madalmaad

AT

Austria

SI

Sloveenia

SK

Slovakkia

FI

Soome

SE

Rootsi

UK

Ühendkuningriik”

---

| 31.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 203/68 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 203/68

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

27. juuli 2012,

millega muudetakse otsust 2009/821/EÜ piirikontrollipunktide loetelu osas

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 5187 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/450/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (1) eriti selle artikli 20 lõikeid 1 ja 3,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (2) eriti selle artikli 6 lõike 4 teise lõigu teist lauset,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (3) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 28. septembri 2009. aasta otsuses 2009/821/EÜ, millega koostatakse loetelu heakskiidetud piirikontrollipunktidest, sätestatakse teatavad eeskirjad komisjoni veterinaarekspertide tehtava kontrolli kohta ja määratakse kindlaks veterinaarasutused süsteemis TRACES, (4) on sätestatud kooskõlas direktiividega 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ heakskiidetud piirikontrollipunktide loetelu. See loetelu on esitatud kõnealuse otsuse I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 28. septembri 2009. aasta otsuses 2009/821/EÜ, millega koostatakse loetelu heakskiidetud piirikontrollipunktidest, sätestatakse teatavad eeskirjad komisjoni veterinaarekspertide tehtava kontrolli kohta ja määratakse kindlaks veterinaarasutused süsteemis TRACES, (4) on sätestatud kooskõlas direktiividega 91/496/EMÜ ja 97/78/EÜ heakskiidetud piirikontrollipunktide loetelu. See loetelu on esitatud kõnealuse otsuse I lisas.

| (2) | Tšehhi Vabariigilt, Saksamaalt, Hispaanialt, Itaalialt, Portugalilt ja Ühendkuningriigilt saadud teabe alusel tuleks otsuse 2009/821/EÜ I lisas sätestatud loetelus neis liikmesriikides paiknevate piirikontrollipunktide kohta tehtud kandeid muuta. |
| --- | --- |

(2)

Tšehhi Vabariigilt, Saksamaalt, Hispaanialt, Itaalialt, Portugalilt ja Ühendkuningriigilt saadud teabe alusel tuleks otsuse 2009/821/EÜ I lisas sätestatud loetelus neis liikmesriikides paiknevate piirikontrollipunktide kohta tehtud kandeid muuta.

| (3) | Komisjoni järelevalvetalituse, st Toidu- ja Veterinaarameti poolt rahuldavate tulemustega läbiviidud kontrolli tulemusena tuleks otsuse 2009/821/EÜ I lisas sätestatud loetelus vastavate riikide kannete juurde lisada uued piirikontrollipunktid Jade-Weser-Port (Wilhelmshavenis Saksamaal), Riia lennujaam (Lätis) ja Edinburghi lennujaam (Ühendkuningriigis). |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni järelevalvetalituse, st Toidu- ja Veterinaarameti poolt rahuldavate tulemustega läbiviidud kontrolli tulemusena tuleks otsuse 2009/821/EÜ I lisas sätestatud loetelus vastavate riikide kannete juurde lisada uued piirikontrollipunktid Jade-Weser-Port (Wilhelmshavenis Saksamaal), Riia lennujaam (Lätis) ja Edinburghi lennujaam (Ühendkuningriigis).

| (4) | Itaalia on teatanud, et Milano-Linate lennujaama piirikontrollipunkti tegevus tuleks ajutiselt peatada ja Torino-Caselle piirikontrollipunkti tegevuse ajutine peatamine tuleks lõpetada. Seega tuleks otsuse 2009/821/EÜ I lisas sätestatud loetelus esitatud kandeid kõnealuse liikmesriigi kohta vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Itaalia on teatanud, et Milano-Linate lennujaama piirikontrollipunkti tegevus tuleks ajutiselt peatada ja Torino-Caselle piirikontrollipunkti tegevuse ajutine peatamine tuleks lõpetada. Seega tuleks otsuse 2009/821/EÜ I lisas sätestatud loetelus esitatud kandeid kõnealuse liikmesriigi kohta vastavalt muuta.

| (5) | Läti on teatanud, et Patarnieki piirikontrollipunkti tegevus tuleks ajutiselt peatada ja otsuse 2009/821/EÜ I lisas sätestatud loetelus esitatud vastavat kannet kõnealuse liikmesriigi kohta tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Läti on teatanud, et Patarnieki piirikontrollipunkti tegevus tuleks ajutiselt peatada ja otsuse 2009/821/EÜ I lisas sätestatud loetelus esitatud vastavat kannet kõnealuse liikmesriigi kohta tuleks vastavalt muuta.

| (6) | Seega tuleks otsust 2009/821/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleks otsust 2009/821/EÜ vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2009/821/EÜ I lisa muudetakse käesoleva otsuse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. juuli 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

1

(2)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.

2

(3)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.

3

(4)  ELT L 296, 12.11.2009, lk 1.

4

---

LISA

Otsuse 2009/821/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | Tšehhi Vabariiki käsitlevas osas asendatakse kanne Praha-Ruzyně lennujaama kohta järgmisega:










  „Praha-Ruzyně | CZ PRG 4 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Tšehhi Vabariiki käsitlevas osas asendatakse kanne Praha-Ruzyně lennujaama kohta järgmisega:

„Praha-Ruzyně

CZ PRG 4

A

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

O”

| 2) | Saksamaad käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  a) | kanne Brake sadama kohta jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

2)

Saksamaad käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

a)

kanne Brake sadama kohta jäetakse välja;

| b) | kanne Düsseldorfi lennujaama kohta asendatakse järgmisega:










  „Düsseldorf | DE DUS 4 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

kanne Düsseldorfi lennujaama kohta asendatakse järgmisega:

„Düsseldorf

DE DUS 4

A

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)”

| c) | Hannover–Langenhageni lennujaama käsitleva kande ja Kölni lennujaama käsitleva kande vahele lisatakse järgmine kanne uue piirikontrollipunkti kohta Jade-Weseri sadamas:










  „Jade-Weser-Port Wilhelmshaven | DE WVN 1 | P | | HC, NHC-T(FR), NHC-NT” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Hannover–Langenhageni lennujaama käsitleva kande ja Kölni lennujaama käsitleva kande vahele lisatakse järgmine kanne uue piirikontrollipunkti kohta Jade-Weseri sadamas:

„Jade-Weser-Port Wilhelmshaven

DE WVN 1

P

HC, NHC-T(FR), NHC-NT”

| 3) | Hispaaniat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  a) | kanne Almería sadama kohta asendatakse järgmisega:










  „Almería | ES LEI 1 | P | | HC, NHC | O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Hispaaniat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

a)

kanne Almería sadama kohta asendatakse järgmisega:

„Almería

ES LEI 1

P

HC, NHC

O”

| b) | kanne Villagarcía-Ribeira-Caramiñali sadama kohta asendatakse järgmisega:










  „Villagarcía-Ribeira-Caramiñal | ES RIB 1 | P | Villagarcía | HC, NHC | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ribeira | HC | |
| Caramiñal | HC” | |

b)

kanne Villagarcía-Ribeira-Caramiñali sadama kohta asendatakse järgmisega:

„Villagarcía-Ribeira-Caramiñal

ES RIB 1

P

Villagarcía

HC, NHC

Ribeira

HC

Caramiñal

HC”

| 4) | Itaaliat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  a) | kanne Bergamo lennujaama kohta asendatakse järgmisega:










  „Bergamo | IT BGO 4 | A | | HC(2), NHC(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4)

Itaaliat käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

a)

kanne Bergamo lennujaama kohta asendatakse järgmisega:

„Bergamo

IT BGO 4

A

HC(2), NHC(2)”

| b) | kanne Livorno-Pisa sadama kohta asendatakse järgmisega:










  „Livorno-Pisa | IT LIV 1 | P | Porto Commerciale | HC, NHC-NT | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sintermar (*) | HC (*), NHC (*) | |
| Lorenzini | HC, NHC-NT | |
| Terminal Darsena Toscana | HC, NHC-NT, NHC-T(FR)” | |

b)

kanne Livorno-Pisa sadama kohta asendatakse järgmisega:

„Livorno-Pisa

IT LIV 1

P

Porto Commerciale

HC, NHC-NT

Sintermar (*)

HC (*), NHC (*)

Lorenzini

HC, NHC-NT

Terminal Darsena Toscana

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)”

| c) | kanne Milano-Linate lennujaama kohta asendatakse järgmisega:










  „Milano-Linate (*) | IT LIN 4 | A | | HC(2) (*), NHC-T(2) (*), NHC-NT (*)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

kanne Milano-Linate lennujaama kohta asendatakse järgmisega:

„Milano-Linate (*)

IT LIN 4

A

HC(2) (*), NHC-T(2) (*), NHC-NT (*)”

| d) | kanne Milano-Malpensa lennujaama kohta asendatakse järgmisega:










  „Milano-Malpensa | IT MXP 4 | A | Magazzini aeroportuali ALHA | HC(2), NHC(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SEA | | U, E |
| Cargo City MLE | HC(2) | O” |

d)

kanne Milano-Malpensa lennujaama kohta asendatakse järgmisega:

„Milano-Malpensa

IT MXP 4

A

Magazzini aeroportuali ALHA

HC(2), NHC(2)

SEA

U, E

Cargo City MLE

HC(2)

O”

| e) | kanne Torino-Caselle lennujaama kohta asendatakse järgmisega:










  „Torino-Caselle | IT CTI 4 | A | | HC(2), NHC-NT(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

kanne Torino-Caselle lennujaama kohta asendatakse järgmisega:

„Torino-Caselle

IT CTI 4

A

HC(2), NHC-NT(2)”

| 5) | Lätit käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  a) | Patarnieki maanteed käsitlev kanne asendatakse järgmisega:










  „Patarnieki (*) | LV PAT 3 | R | IC 1 (*) | HC (*), NHC-T(CH) (*), NHC-NT (*) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC 2 (*) | | U (*), E (*), O (*)” |

5)

Lätit käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

a)

Patarnieki maanteed käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

„Patarnieki (*)

LV PAT 3

R

IC 1 (*)

HC (*), NHC-T(CH) (*), NHC-NT (*)

IC 2 (*)

U (*), E (*), O (*)”

| b) | Rēzekne raudteed ja Riia sadamat (Riga port) käsitlevate kannete vahele lisatakse järgmine kanne uue piirikontrollipunkti kohta Riia lennujaamas:










  „Riga (Airport) | LV RIX 4 | A | | HC-T(FR)(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Rēzekne raudteed ja Riia sadamat (Riga port) käsitlevate kannete vahele lisatakse järgmine kanne uue piirikontrollipunkti kohta Riia lennujaamas:

„Riga (Airport)

LV RIX 4

A

HC-T(FR)(2)”

| 6) | Portugali käsitlevas osas jäetakse Aveiro sadamat käsitlev kanne välja; |
| --- | --- |

6)

Portugali käsitlevas osas jäetakse Aveiro sadamat käsitlev kanne välja;

| 7) | Ühendkuningriiki käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:






  a) | Bristoli sadamat ja Falmouthi sadamat käsitlevate kannete vahele lisatakse järgmine kanne uue piirikontrollipunkti kohta Edinburghi lennujaamas:










  „Edinburgh | GB EDI 4 | A | Extrordinair | | O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7)

Ühendkuningriiki käsitlevat osa muudetakse järgmiselt:

a)

Bristoli sadamat ja Falmouthi sadamat käsitlevate kannete vahele lisatakse järgmine kanne uue piirikontrollipunkti kohta Edinburghi lennujaamas:

„Edinburgh

GB EDI 4

A

Extrordinair

O”

| b) | kanne Hulli sadama kohta asendatakse järgmisega:










  „Hull | GB HUL 1 | P | | HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

kanne Hulli sadama kohta asendatakse järgmisega:

„Hull

GB HUL 1

P

HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3)”

---