# Úřední věstník L 168/2012

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2012.168.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 168 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5528. června 2012 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2012.168.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 168

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5528. června 2012

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | | 2012/341/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 25. června 2012 o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP ke změně přílohy XIII (Doprava) Dohody o EHP | 1 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 558/2012 ze dne 26. června 2012, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 102/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky, rozšířené na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných mimo jiné z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Korejské republiky | 3 |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 559/2012 ze dne 26. června 2012, kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum týkající se vyrovnávacích opatření uložených na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie | 6 |
| | * | Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 560/2012 ze dne 26. června 2012, kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum týkající se antidumpingových opatření uložených na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie | 14 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 561/2012 ze dne 27. června 2012, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 284/2012, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz krmiv a potravin pocházejících nebo odesílaných z Japonska po havárii v jaderné elektrárně Fukušima (
  1
  ) | 17 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 562/2012 ze dne 27. června 2012, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 234/2011, pokud jde o zvláštní údaje požadované pro posouzení rizika u potravinářských enzymů (
  1
  ) | 21 |
| | * | Nařízení Komise (EU) č. 563/2012 ze dne 27. června 2012, kterým se mění příloha VII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004, pokud jde o seznam referenčních laboratoří EU (
  1
  ) | 24 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 564/2012 ze dne 27. června 2012, kterým se pro rok 2012 stanoví rozpočtové stropy použitelné na některé režimy přímých podpor stanovené nařízením Rady (ES) č. 73/2009 | 26 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 565/2012 ze dne 27. června 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 35 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2012/342/EU |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 22. června 2012 o jmenování jednoho německého náhradníka Výboru regionů | 37 |
| | | 2012/343/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 27. června 2012, kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z Čínské lidové republiky | 38 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

2012/341/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 25. června 2012 o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP ke změně přílohy XIII (Doprava) Dohody o EHP

1

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 558/2012 ze dne 26. června 2012, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 102/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky, rozšířené na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných mimo jiné z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Korejské republiky

3

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 559/2012 ze dne 26. června 2012, kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum týkající se vyrovnávacích opatření uložených na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie

6

*

Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 560/2012 ze dne 26. června 2012, kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum týkající se antidumpingových opatření uložených na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie

14

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 561/2012 ze dne 27. června 2012, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 284/2012, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz krmiv a potravin pocházejících nebo odesílaných z Japonska po havárii v jaderné elektrárně Fukušima (
  1
  )

1

17

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 562/2012 ze dne 27. června 2012, kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 234/2011, pokud jde o zvláštní údaje požadované pro posouzení rizika u potravinářských enzymů (
  1
  )

1

21

*

Nařízení Komise (EU) č. 563/2012 ze dne 27. června 2012, kterým se mění příloha VII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004, pokud jde o seznam referenčních laboratoří EU (
  1
  )

1

24

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 564/2012 ze dne 27. června 2012, kterým se pro rok 2012 stanoví rozpočtové stropy použitelné na některé režimy přímých podpor stanovené nařízením Rady (ES) č. 73/2009

26

Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 565/2012 ze dne 27. června 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

35

ROZHODNUTÍ

2012/342/EU

*

Rozhodnutí Rady ze dne 22. června 2012 o jmenování jednoho německého náhradníka Výboru regionů

37

2012/343/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 27. června 2012, kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z Čínské lidové republiky

38

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Rady (EU) č. 377/2012 ze dne 3. května 2012 o omezujících opatřeních namířených proti některým osobám, subjektům a orgánům, které ohrožují mír, bezpečnost nebo stabilitu v Republice Guineji-Bissau (Úř. věst. L 119 ze dne 4.5.2012) | 55 |

Opravy

*

Oprava nařízení Rady (EU) č. 377/2012 ze dne 3. května 2012 o omezujících opatřeních namířených proti některým osobám, subjektům a orgánům, které ohrožují mír, bezpečnost nebo stabilitu v Republice Guineji-Bissau (Úř. věst. L 119 ze dne 4.5.2012)

(Úř. věst. L 119 ze dne 4.5.2012)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 168/1

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 25. června 2012

o postoji, který má Evropská unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP ke změně přílohy XIII (Doprava) Dohody o EHP

(2012/341/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru (1), a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XIII Dohody o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda oEHP“) byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2011 ze dne 19. července 2011 (3), kterým bylo do Dohody o EHP začleněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství (4). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XIII Dohody o Evropském hospodářském prostoru (2) (dále jen „Dohoda oEHP“) byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2011 ze dne 19. července 2011 (3), kterým bylo do Dohody o EHP začleněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství (4).

| (2) | Začleněním nařízení (ES) č.1008/2008 do Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě byl mezi Unií a Švýcarskem zaveden stejný režim pro letecké dopravce Švýcarska a Společenství (5). |
| --- | --- |

(2)

Začleněním nařízení (ES) č.1008/2008 do Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě byl mezi Unií a Švýcarskem zaveden stejný režim pro letecké dopravce Švýcarska a Společenství (5).

| (3) | Začleněním nařízení (ES) č. 1008/2008 do Úmluvy o založení Evropského sdružení volného obchodu (Vaduzská úmluva) (6) byl mezi Švýcarskem a státy ESVO EHP zaveden rovněž stejný režim pro letecké dopravce Švýcarska a států ESVO EHP. |
| --- | --- |

(3)

Začleněním nařízení (ES) č. 1008/2008 do Úmluvy o založení Evropského sdružení volného obchodu (Vaduzská úmluva) (6) byl mezi Švýcarskem a státy ESVO EHP zaveden rovněž stejný režim pro letecké dopravce Švýcarska a států ESVO EHP.

| (4) | Příloha XIII Dohody o EHP by proto měla být změněna tak, aby švýcarským leteckým dopravcům zaručila právo provozovat letecké služby z členského státu Evropské unie do státu ESVO EHP a naopak. |
| --- | --- |

(4)

Příloha XIII Dohody o EHP by proto měla být změněna tak, aby švýcarským leteckým dopravcům zaručila právo provozovat letecké služby z členského státu Evropské unie do státu ESVO EHP a naopak.

| (5) | Postoj, který má Unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP, by měl vycházet z přiloženého návrhu rozhodnutí, |
| --- | --- |

(5)

Postoj, který má Unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP, by měl vycházet z přiloženého návrhu rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Postoj, který má Evropská unie zaujmout ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně přílohy XIII (Doprava) Dohody o EHP, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 25. června 2012.

Za Radu

předsedkyně

C. ASHTON

---

(1)  Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. L 262, 6.10.2011, s. 62.

3

(4)  Úř. věst. L 293, 31.10.2008, s. 3.

4

(5)  Rozhodnutí Smíšeného výboru Společenství-Švýcarsko pro leteckou dopravu č. 1/2010 ze dne 7. dubna 2010 (Úř. věst. L 106, 28.4.2010, s. 20).

5

(6)  Rozhodnutí Rady ESVO č. 1/2012 ze dne 22. března 2012.

6

---

NÁVRH

ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP č. .../2012

ze dne ...,

kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP

SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha XIII Dohody o EHP byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. ... ze dne ... (1). |
| --- | --- |

(1)

Příloha XIII Dohody o EHP byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. ... ze dne ... (1).

| (2) | Příloha XIII Dohody o EHP byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2011 ze dne 19. července 2011 (2), kterým bylo do Dohody o EHP začleněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství (přepracované znění) (3). |
| --- | --- |

(2)

Příloha XIII Dohody o EHP byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 90/2011 ze dne 19. července 2011 (2), kterým bylo do Dohody o EHP začleněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství (přepracované znění) (3).

| (3) | Cílem smluvních stran je zajistit, aby letečtí dopravci ESVO EHP byli oprávněni provozovat letecké služby z členských států Evropské unie do Švýcarska a naopak. |
| --- | --- |

(3)

Cílem smluvních stran je zajistit, aby letečtí dopravci ESVO EHP byli oprávněni provozovat letecké služby z členských států Evropské unie do Švýcarska a naopak.

| (4) | Cílem smluvních stran je rovněž zajistit, aby letečtí dopravci Společenství byli oprávněni provozovat letecké služby ze státu ESVO EHP do Švýcarska a naopak. |
| --- | --- |

(4)

Cílem smluvních stran je rovněž zajistit, aby letečtí dopravci Společenství byli oprávněni provozovat letecké služby ze státu ESVO EHP do Švýcarska a naopak.

| (5) | Za tímto účelem má Smíšený výbor EHP pod podmínkou vzájemnosti zaručit leteckým dopravcům Švýcarska právo provozovat letecké služby z členských států EU do některého státu ESVO EHP a naopak. |
| --- | --- |

(5)

Za tímto účelem má Smíšený výbor EHP pod podmínkou vzájemnosti zaručit leteckým dopravcům Švýcarska právo provozovat letecké služby z členských států EU do některého státu ESVO EHP a naopak.

| (6) | Příloha XIII Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(6)

Příloha XIII Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

V příloze XIII Dohody o EHP se bod 64a (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008) mění takto:

| 1) | Písmeno b) se označuje jako písmeno c). |
| --- | --- |

1)

Písmeno b) se označuje jako písmeno c).

| 2) | Za písmeno a) se doplňuje nové písmeno, které zní:






  „b) | V článku 15 se doplňuje následující odstavec:
  „6.   Letečtí dopravci Švýcarska jsou oprávněni provozovat letecké služby z některého členského státu Evropské unie do států ESVO EHP a naopak za stejných podmínek jako letečtí dopravci Společenství a ESVO EHP. To platí za podmínky, že na jedné straně Společenství a Švýcarsko zaručí leteckým dopravcům ESVO EHP právo provozovat letecké služby z členských států Evropské unie do Švýcarska a naopak a na straně druhé Švýcarsko a státy ESVO EHP zaručí leteckým dopravcům Společenství právo provozovat letecké služby ze Švýcarska do států ESVO EHP a naopak.
  Všechna omezení těchto podmínek, která vyplývají ze stávajících dvoustranných nebo vícestranných dohod zavazujícících Společenství na jedné straně a státy ESVO EHP na straně druhé, se tímto zrušují.“.“ |
| --- | --- | --- |

2)

Za písmeno a) se doplňuje nové písmeno, které zní:

„b)

V článku 15 se doplňuje následující odstavec:

„6.   Letečtí dopravci Švýcarska jsou oprávněni provozovat letecké služby z některého členského státu Evropské unie do států ESVO EHP a naopak za stejných podmínek jako letečtí dopravci Společenství a ESVO EHP. To platí za podmínky, že na jedné straně Společenství a Švýcarsko zaručí leteckým dopravcům ESVO EHP právo provozovat letecké služby z členských států Evropské unie do Švýcarska a naopak a na straně druhé Švýcarsko a státy ESVO EHP zaručí leteckým dopravcům Společenství právo provozovat letecké služby ze Švýcarska do států ESVO EHP a naopak.

Všechna omezení těchto podmínek, která vyplývají ze stávajících dvoustranných nebo vícestranných dohod zavazujícících Společenství na jedné straně a státy ESVO EHP na straně druhé, se tímto zrušují.“.“

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dne ..., pokud Smíšenému výboru EHP byla učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (4), nebo dnem vstupu v platnost dohody mezi Evropskou unií a Švýcarskem, která leteckým dopravcům ESVO EHP zaručí právo provozovat letecké služby z členských států Evropské unie do Švýcarska a naopak, na jedné straně, nebo dohody mezi státy ESVO EHP a Švýcarskem, která leteckým dopravcům Společenství zaručí právo provozovat letecké služby ze Švýcarska do států ESVO EHP a naopak, na straně druhé, podle toho, co nastane později.

Článek 3

Předseda Smíšeného výboru EHP oznámí Švýcarsku přijetí tohoto rozhodnutí a případně poslední oznámení učiněné Smíšenému výboru EHP podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP.

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne ....

Za Smíšený výbor EHP

předseda nebo předsedkyně

tajemníci Smíšeného výboru EHP

---

(1)  Úř. věst. L ...

1

(2)  Úř. věst. L 262, 6.10.2011, s. 62.

2

(3)  Úř. věst. L 293, 31.10.2008, s. 3.

3

(4)  [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]

4

---

NAŘÍZENÍ

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 168/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 168/3

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 558/2012

ze dne 26. června 2012,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 102/2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky, rozšířené na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných mimo jiné z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Korejské republiky

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 13 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ

| (1) | Nařízením (ES) č. 1858/2005 (2) uložila Rada antidumpingová opatření na dovoz ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem přesahujícím 3 mm (dále jen „některá ocelová lana a kabely“ nebo „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 a pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „původní opatření“). Opatření týkající se těchto dovozů sestávala z celní sazby použitelné na čistou cenu CIF s dodáním na hranice Unie před proclením ve výši 60,4 %. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 1858/2005 (2) uložila Rada antidumpingová opatření na dovoz ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem přesahujícím 3 mm (dále jen „některá ocelová lana a kabely“ nebo „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 a pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „původní opatření“). Opatření týkající se těchto dovozů sestávala z celní sazby použitelné na čistou cenu CIF s dodáním na hranice Unie před proclením ve výši 60,4 %.

| (2) | Dne 12. srpna 2009 a na základě žádosti podané styčným výborem Evropského svazu výrobního odvětví ocelových lan zahájila Komise šetření podle článku 13 základního nařízení. Uvedené šetření bylo uzavřeno prováděcím nařízením (EU) č. 400/2010 (3), prostřednictvím kterého Rada rozšířila konečné antidumpingové clo z dovozu některých ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR) na dovoz téhož výrobku zasílaného z Korejské republiky (dále jen „rozšířená opatření“). Stejným nařízením byl z těchto opatření vyjmut dovoz dotčeného výrobku zasílaného některými konkrétně uvedenými korejskými společnostmi, jelikož nebylo zjištěno, že dotčené společnosti obcházejí opatření. Kromě toho, i když některé z dotčených korejských společností byly ve spojení se společnostmi v ČLR, na něž se vztahují původní opatření, nebyly k dispozici žádné důkazy o tom, že by takovýto vztah byl navázán či využíván s cílem obcházet platná opatření uložená na dovoz z ČLR (4). |
| --- | --- |

(2)

Dne 12. srpna 2009 a na základě žádosti podané styčným výborem Evropského svazu výrobního odvětví ocelových lan zahájila Komise šetření podle článku 13 základního nařízení. Uvedené šetření bylo uzavřeno prováděcím nařízením (EU) č. 400/2010 (3), prostřednictvím kterého Rada rozšířila konečné antidumpingové clo z dovozu některých ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR) na dovoz téhož výrobku zasílaného z Korejské republiky (dále jen „rozšířená opatření“). Stejným nařízením byl z těchto opatření vyjmut dovoz dotčeného výrobku zasílaného některými konkrétně uvedenými korejskými společnostmi, jelikož nebylo zjištěno, že dotčené společnosti obcházejí opatření. Kromě toho, i když některé z dotčených korejských společností byly ve spojení se společnostmi v ČLR, na něž se vztahují původní opatření, nebyly k dispozici žádné důkazy o tom, že by takovýto vztah byl navázán či využíván s cílem obcházet platná opatření uložená na dovoz z ČLR (4).

| (3) | Prováděcím nařízením (EU) č. 102/2012 (5) a na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada zachovala tato opatření. |
| --- | --- |

(3)

Prováděcím nařízením (EU) č. 102/2012 (5) a na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada zachovala tato opatření.

B.   ZAHÁJENÍ PŘEZKUMU

| (4) | Nařízením (EU) č. 969/2011 (6) Komise zahájila přezkum prováděcího nařízení (EU) č. 400/2010 pro účely stanovení možnosti udělení osvobození od těchto opatření jednomu korejskému vývozci, společnosti Seil Wire & Cable (dále jen „žadatel“), zrušila antidumpingové clo s ohledem na dovoz od žadatele a zavedla povinnou celní evidenci pro jím uskutečňovaný dovoz. |
| --- | --- |

(4)

Nařízením (EU) č. 969/2011 (6) Komise zahájila přezkum prováděcího nařízení (EU) č. 400/2010 pro účely stanovení možnosti udělení osvobození od těchto opatření jednomu korejskému vývozci, společnosti Seil Wire & Cable (dále jen „žadatel“), zrušila antidumpingové clo s ohledem na dovoz od žadatele a zavedla povinnou celní evidenci pro jím uskutečňovaný dovoz.

| (5) | Přezkum byl zahájen, neboť Komise měla za to, že existují dostatečné důkazy prima facie pro tvrzení žadatele, že je novým vyvážejícím výrobcem v souladu s čl. 11 odst. 4 základního nařízení a že by mohl splnit kritéria pro udělení osvobození od rozšíření opatření podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Přezkum byl zahájen, neboť Komise měla za to, že existují dostatečné důkazy prima facie pro tvrzení žadatele, že je novým vyvážejícím výrobcem v souladu s čl. 11 odst. 4 základního nařízení a že by mohl splnit kritéria pro udělení osvobození od rozšíření opatření podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení.

| (6) | Bylo tudíž provedeno šetření s cílem zjistit, zda žadatel splňuje kritéria pro udělení osvobození od rozšířených opatření, jak je stanoveno v 5. až 7. bodě odůvodnění nařízení Komise (EU) č. 969/2011, a to na základě ověření těchto skutečností:






  i) | že žadatel během období šetření, které vedlo k uložení rozšířených opatření, tj. od 1. července 2008 do 30. června 2009, dotčený výrobek do Evropské unie nevyvážel; |
| --- | --- | --- |

(6)

Bylo tudíž provedeno šetření s cílem zjistit, zda žadatel splňuje kritéria pro udělení osvobození od rozšířených opatření, jak je stanoveno v 5. až 7. bodě odůvodnění nařízení Komise (EU) č. 969/2011, a to na základě ověření těchto skutečností:

i)

že žadatel během období šetření, které vedlo k uložení rozšířených opatření, tj. od 1. července 2008 do 30. června 2009, dotčený výrobek do Evropské unie nevyvážel;

| ii) | že žadatel opatření vztahující se na některá ocelová lana a kabely pocházející z ČLR neobcházel; a |
| --- | --- |

ii)

že žadatel opatření vztahující se na některá ocelová lana a kabely pocházející z ČLR neobcházel; a

| iii) | že žadatel dotčený výrobek začal do Evropské unie vyvážet po uplynutí doby trvání šetření, které vedlo k uložení rozšířených opatření. |
| --- | --- |

iii)

že žadatel dotčený výrobek začal do Evropské unie vyvážet po uplynutí doby trvání šetření, které vedlo k uložení rozšířených opatření.

| (7) | Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné ke zjištění, zda byla splněna výše uvedená kritéria. Tento postup zahrnoval inspekci v prostorách žadatele. |
| --- | --- |

(7)

Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné ke zjištění, zda byla splněna výše uvedená kritéria. Tento postup zahrnoval inspekci v prostorách žadatele.

C.   ZJIŠTĚNÍ

| (8) | Žadatel předložil dostatečné důkazy prokazující, že splnil všechna tři kritéria uvedená výše v 6. bodě odůvodnění. Skutečně mohl prokázat, že: i) v období od 1. července 2008 do 30. června 2009 nevyvážel do Unie dotčený výrobek, ii) neobcházel opatření použitelná pro některá ocelová lana a kabely pocházející z ČLR a iii) dotčený výrobek začal vyvážet do Evropské unie po 30. červnu 2009. Proto by dotčené společnosti mělo být uděleno osvobození. |
| --- | --- |

(8)

Žadatel předložil dostatečné důkazy prokazující, že splnil všechna tři kritéria uvedená výše v 6. bodě odůvodnění. Skutečně mohl prokázat, že: i) v období od 1. července 2008 do 30. června 2009 nevyvážel do Unie dotčený výrobek, ii) neobcházel opatření použitelná pro některá ocelová lana a kabely pocházející z ČLR a iii) dotčený výrobek začal vyvážet do Evropské unie po 30. červnu 2009. Proto by dotčené společnosti mělo být uděleno osvobození.

D.   ÚPRAVA SEZNAMU SPOLEČNOSTÍ, KTERÉ VYUŽÍVAJÍ OSVOBOZENÍ OD ROZŠÍŘENÝCH OPATŘENÍ

| (9) | S ohledem na zjištění uvedená výše v 8. bodě odůvodnění se vyvozuje závěr, že společnost Seil Wire & Cable by měla být doplněna na seznam společností, které jsou vyňaty z konečného antidumpingového cla uloženého prováděcím nařízením (EU) č. 102/2012 na dovoz některých ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšířeného na dovoz některých ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky. Společnost Seil Wire & Cable by proto měla být doplněna na seznam jednotlivě vyjmenovaných společností podle čl. 1 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 102/2012. Jak je uvedeno v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 400/2010, uplatnění osvobození je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze uvedeného nařízení, celním orgánům členských států. Není-li takováto faktura předložena, použije se i nadále antidumpingové clo. |
| --- | --- |

(9)

S ohledem na zjištění uvedená výše v 8. bodě odůvodnění se vyvozuje závěr, že společnost Seil Wire & Cable by měla být doplněna na seznam společností, které jsou vyňaty z konečného antidumpingového cla uloženého prováděcím nařízením (EU) č. 102/2012 na dovoz některých ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšířeného na dovoz některých ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky. Společnost Seil Wire & Cable by proto měla být doplněna na seznam jednotlivě vyjmenovaných společností podle čl. 1 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 102/2012. Jak je uvedeno v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 400/2010, uplatnění osvobození je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze uvedeného nařízení, celním orgánům členských států. Není-li takováto faktura předložena, použije se i nadále antidumpingové clo.

| (10) | Žadatel a průmyslové odvětví Unie byli informováni o výsledcích šetření a měli příležitost předložit připomínky. Jejich připomínky byly v odůvodněných případech vzaty v úvahu, |
| --- | --- |

(10)

Žadatel a průmyslové odvětví Unie byli informováni o výsledcích šetření a měli příležitost předložit připomínky. Jejich připomínky byly v odůvodněných případech vzaty v úvahu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Tabulka v čl. 1 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 102/2012 se nahrazuje touto tabulkou:

| „Země | Společnost | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Korejská republika | Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621 - 872 | A969 |
| | Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| | CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| | Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| | Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| | DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| | Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| | Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| | Seil Wire and Cable., 47-4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo | A994 |
| | Shin Han Rope Co.,Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| | Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| | Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969“ |

„Země

Společnost

Doplňkový kód TARIC

Korejská republika

Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621 - 872

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Seil Wire and Cable., 47-4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo

A994

Shin Han Rope Co.,Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969“

Článek 2

Celním orgánům se nařizuje přerušit evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 3 nařízení (EU) č. 969/2011. U takto zaevidovaných dovezených výrobků se antidumpingové clo nevybere.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Lucemburku dne 26. června 2012.

Za Radu

předseda

N. WAMMEN

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. L 299, 16.11.2005, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 117, 11.5.2010, s. 1.

3

(4)  Viz 80. bod odůvodnění prováděcího nařízení (EU) č. 400/2010.

4

(5)  Úř. věst. L 36, 9.2.2012, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 254, 30.9.2011, s. 7.

6

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 168/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 168/6

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 559/2012

ze dne 26. června 2012,

kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum týkající se vyrovnávacích opatření uložených na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na články 19 a 24 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1   Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření

| (1) | Nařízením (ES) č. 2603/2000 (2) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie. Konečné závěry zrychleného přezkumu podle článku 20 základního nařízení jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 1645/2005 (3). Po přezkumu před pozbytím platnosti Rada prostřednictvím nařízení (ES) č. 193/2007 (4) uložila konečné vyrovnávací clo na dalších pět let. Vyrovnávací opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 (5) po částečném prozatímním přezkumu (dále jen „poslední přezkumné šetření“). Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 2603/2000 (2) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie. Konečné závěry zrychleného přezkumu podle článku 20 základního nařízení jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 1645/2005 (3). Po přezkumu před pozbytím platnosti Rada prostřednictvím nařízení (ES) č. 193/2007 (4) uložila konečné vyrovnávací clo na dalších pět let. Vyrovnávací opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 (5) po částečném prozatímním přezkumu (dále jen „poslední přezkumné šetření“). Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců.

| (2) | Po změně názvu jedné indické společnosti, South Asian Petrochem Ltd, Komise v oznámení 2010/C 335/07 (6) dospěla k závěru, že by antisubvenční zjištění týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd měla platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(2)

Po změně názvu jedné indické společnosti, South Asian Petrochem Ltd, Komise v oznámení 2010/C 335/07 (6) dospěla k závěru, že by antisubvenční zjištění týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd měla platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

1.2   Stávající antidumpingová opatření

| (3) | Nařízením (ES) č. 2604/2000 (7) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie. Následně byl proveden přezkum podle čl. 11 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (8) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“) týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd a jeho konečné závěry jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 1646/2005 (9). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (10) konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Antidumpingová opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 po částečném prozatímním přezkumném šetření. Opatření byla stanovena na úrovni odstranění újmy a měla podobu zvláštních antidumpingových cel. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 87,5 do 200,9 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 153,6 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců (dále jen „stávající antidumpingové opatření“). |
| --- | --- |

(3)

Nařízením (ES) č. 2604/2000 (7) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie. Následně byl proveden přezkum podle čl. 11 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (8) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“) týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd a jeho konečné závěry jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 1646/2005 (9). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (10) konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Antidumpingová opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 po částečném prozatímním přezkumném šetření. Opatření byla stanovena na úrovni odstranění újmy a měla podobu zvláštních antidumpingových cel. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 87,5 do 200,9 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 153,6 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců (dále jen „stávající antidumpingové opatření“).

| (4) | Po změně názvu jedné indické společnosti, South Asian Petrochem Ltd, Komise v oznámení 2010/C 335/06 (11) dospěla k závěru, že by antidumpingová zjištění týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd měla platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(4)

Po změně názvu jedné indické společnosti, South Asian Petrochem Ltd, Komise v oznámení 2010/C 335/06 (11) dospěla k závěru, že by antidumpingová zjištění týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd měla platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

| (5) | Rozhodnutím 2005/697/ES (12) přijala Komise závazky nabídnuté společností South Asian Petrochem Ltd stanovící minimální dovozní cenu (dále jen „MIP“) (dále jen „závazky“). Po změně názvu Komise v oznámení 2010/C 335/05 (13) dospěla k závěru, že by závazky nabídnuté společností South Asian Petrochem Ltd měly platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutím 2005/697/ES (12) přijala Komise závazky nabídnuté společností South Asian Petrochem Ltd stanovící minimální dovozní cenu (dále jen „MIP“) (dále jen „závazky“). Po změně názvu Komise v oznámení 2010/C 335/05 (13) dospěla k závěru, že by závazky nabídnuté společností South Asian Petrochem Ltd měly platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

1.3   Zahájení částečného prozatímního přezkumu

| (6) | Společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited, indický vyvážející výrobce PET (dále jen „žadatel“), podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení. Žádost byla omezena na subvencování a na žadatele. Žadatel zároveň také požádal o přezkum stávajících antidumpingových opatření. Zbytkové antidumpingové clo a vyrovnávací clo jsou použitelná na dovoz výrobků vyrobených žadatelem a závazek se vztahuje na prodej žadatele do Unie. |
| --- | --- |

(6)

Společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited, indický vyvážející výrobce PET (dále jen „žadatel“), podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení. Žádost byla omezena na subvencování a na žadatele. Žadatel zároveň také požádal o přezkum stávajících antidumpingových opatření. Zbytkové antidumpingové clo a vyrovnávací clo jsou použitelná na dovoz výrobků vyrobených žadatelem a závazek se vztahuje na prodej žadatele do Unie.

| (7) | Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání napadnutelného subvencování není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření. Žadatel zejména poskytl důkazy prima facie o tom, že výše jeho subvencí klesla výrazně pod celní sazbu, která se na něj v současné době vztahuje. Toto snížení celkové úrovně subvencí by bylo způsobeno zejména ukončením statusu jednotky orientované na vývoz (dále jen „EOU“). Svým rozsahem ve výši 13,5 % představoval režim EOU velkou většinu subvencí o výši 13,9 % zjištěných během zrychleného přezkumu. |
| --- | --- |

(7)

Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání napadnutelného subvencování není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření. Žadatel zejména poskytl důkazy prima facie o tom, že výše jeho subvencí klesla výrazně pod celní sazbu, která se na něj v současné době vztahuje. Toto snížení celkové úrovně subvencí by bylo způsobeno zejména ukončením statusu jednotky orientované na vývoz (dále jen „EOU“). Svým rozsahem ve výši 13,5 % představoval režim EOU velkou většinu subvencí o výši 13,9 % zjištěných během zrychleného přezkumu.

| (8) | Po konzultaci s poradním výborem a vyvození závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie, Komise dne 2. dubna 2011 oznámila zveřejněním oznámení 2011/C 108/08 (14) zahájení částečného prozatímního přezkumu (dále jen „tento přezkum“) podle článku 19 základního nařízení. Přezkum byl omezen na posouzení subvencování ve vztahu k žadateli. |
| --- | --- |

(8)

Po konzultaci s poradním výborem a vyvození závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie, Komise dne 2. dubna 2011 oznámila zveřejněním oznámení 2011/C 108/08 (14) zahájení částečného prozatímního přezkumu (dále jen „tento přezkum“) podle článku 19 základního nařízení. Přezkum byl omezen na posouzení subvencování ve vztahu k žadateli.

1.4   Strany dotčené šetřením

| (9) | O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců v Unii. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. |
| --- | --- |

(9)

O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců v Unii. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.

| (10) | Jedna zúčastněná strana požádala o slyšení a byla vyslechnuta. |
| --- | --- |

(10)

Jedna zúčastněná strana požádala o slyšení a byla vyslechnuta.

| (11) | S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli a indické vládě dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpovědi. |
| --- | --- |

(11)

S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli a indické vládě dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpovědi.

| (12) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení subvencování. Komise provedla inspekce na místě v prostorách žadatele v Kalkatě, Indii a v prostorách indické vlády v Novém Dillí (generální ředitelství pro zahraniční obchod a ministerstvo obchodu) a v Kalkatě (ministerstvo obchodu a průmyslu, vláda státu Západní Bengálsko). |
| --- | --- |

(12)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení subvencování. Komise provedla inspekce na místě v prostorách žadatele v Kalkatě, Indii a v prostorách indické vlády v Novém Dillí (generální ředitelství pro zahraniční obchod a ministerstvo obchodu) a v Kalkatě (ministerstvo obchodu a průmyslu, vláda státu Západní Bengálsko).

1.5   Období přezkumného šetření

| (13) | Šetření subvencování se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“). |
| --- | --- |

(13)

Šetření subvencování se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).

1.6   Souběžné antidumpingové šetření

| (14) | Dne 2. dubna 2011 oznámením 2011/C 102/09 (15) oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu stávajících antidumpingových opatření podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení, který se omezil na posouzení dumpingu vzhledem k žadateli. |
| --- | --- |

(14)

Dne 2. dubna 2011 oznámením 2011/C 102/09 (15) oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu stávajících antidumpingových opatření podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení, který se omezil na posouzení dumpingu vzhledem k žadateli.

| (15) | V rámci souběžného antidumpingového šetření bylo zjištěno, že změny nejsou trvalé povahy. V důsledku toho bylo přezkumné šetření ukončeno bez změny platných opatření. |
| --- | --- |

(15)

V rámci souběžného antidumpingového šetření bylo zjištěno, že změny nejsou trvalé povahy. V důsledku toho bylo přezkumné šetření ukončeno bez změny platných opatření.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1   Dotčený výrobek

| (16) | Přezkoumávaným výrobkem je PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(16)

Přezkoumávaným výrobkem je PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).

2.2   Obdobný výrobek

| (17) | Šetření odhalilo, že dotčený výrobek vyráběný v Indii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a užití shodný s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii. Byl proto vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu a na vývozním trhu jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(17)

Šetření odhalilo, že dotčený výrobek vyráběný v Indii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a užití shodný s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii. Byl proto vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu a na vývozním trhu jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

3.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

3.1   Subvencování

| (18) | Na základě informací, které předložila indická vláda a žadatel, a odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí: | Celostátní režimy:







  a) | režim Duty Entitlement Passbook (DEPBS); |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Na základě informací, které předložila indická vláda a žadatel, a odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:

Celostátní režimy:

a)

režim Duty Entitlement Passbook (DEPBS);

| b) | režim jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „EOU“)/režim vývozních zpracovatelských zón (dále jen „EPZ“)/režim zvláštních ekonomických zón (dále jen „SEZ“); |
| --- | --- |

b)

režim jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „EOU“)/režim vývozních zpracovatelských zón (dále jen „EPZ“)/režim zvláštních ekonomických zón (dále jen „SEZ“);

| c) | režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „EPCGS“); |
| --- | --- |

c)

režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „EPCGS“);

| d) | režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“); |
| --- | --- |

d)

režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);

| e) | režim vývozních úvěrů (dále jen „ECS“); |
| --- | --- |

e)

režim vývozních úvěrů (dále jen „ECS“);

| f) | režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „ITES“). |
| --- | --- |

f)

režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „ITES“).

| | Regionální režimy:







  g) | režim West Bengal Incentive. |
| --- | --- | --- |

Regionální režimy:

g)

režim West Bengal Incentive.

| (19) | Režimy a) až d) uvedené v 18. bodu odůvodnění vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu (dále jen „FTP“), které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na tento případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice FTP 04-09 a FTP 09-14. Druhý dokument vstoupil v platnost v srpnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FTP 04-09 a FTP 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována. |
| --- | --- |

(19)

Režimy a) až d) uvedené v 18. bodu odůvodnění vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu (dále jen „FTP“), které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na tento případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice FTP 04-09 a FTP 09-14. Druhý dokument vstoupil v platnost v srpnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FTP 04-09 a FTP 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.

| (20) | Režim uvedený v písmenu e) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o bankovní regulaci z roku 1949, který dovoluje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) řídit komerční banky v oblasti vývozních úvěrů. |
| --- | --- |

(20)

Režim uvedený v písmenu e) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o bankovní regulaci z roku 1949, který dovoluje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) řídit komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.

| (21) | Režim uvedený v písmenu f) se zakládá na zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem. |
| --- | --- |

(21)

Režim uvedený v písmenu f) se zakládá na zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.

| (22) | Režim uvedený v písmenu g) je spravován vládou státu Západní Bengálsko a uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 (WBIS 1999), které bylo nahrazeno oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004 (WBIS 2004). |
| --- | --- |

(22)

Režim uvedený v písmenu g) je spravován vládou státu Západní Bengálsko a uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 (WBIS 1999), které bylo nahrazeno oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004 (WBIS 2004).

3.2   Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPBS“)

a)   Právní základ

| (23) | Podrobný popis režimu DEPBS je uveden v bodě 4.3 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(23)

Podrobný popis režimu DEPBS je uveden v bodě 4.3 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (24) | Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci. |
| --- | --- |

(24)

Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.

c)   Praktické provádění DEPBS

| (25) | Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPBS, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli. Sazba DEPBS pro dotčený výrobek v období přezkumného šetření v rámci stávajícího šetření činila 8 % hodnoty FOB, s maximální hodnotou 58 INR/kg. V důsledku toho činí maximální výhody 4,64 INR/kg. |
| --- | --- |

(25)

Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPBS, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli. Sazba DEPBS pro dotčený výrobek v období přezkumného šetření v rámci stávajícího šetření činila 8 % hodnoty FOB, s maximální hodnotou 58 INR/kg. V důsledku toho činí maximální výhody 4,64 INR/kg.

| (26) | Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že vývoz probíhá v režimu DEPBS. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V okamžiku vydání vývozního přepravního dokladu vývozce ví, jakou výhodu získá. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPBS. Příslušná sazba režimu DEPBS pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody. |
| --- | --- |

(26)

Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že vývoz probíhá v režimu DEPBS. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V okamžiku vydání vývozního přepravního dokladu vývozce ví, jakou výhodu získá. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPBS. Příslušná sazba režimu DEPBS pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.

| (27) | Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPBS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání. |
| --- | --- |

(27)

Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPBS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.

| (28) | Žádost o úvěry v rámci režimu DEPBS se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPBS v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPBS automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podávání uvedené v odstavci 4.47 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14. Jak je dále stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku). |
| --- | --- |

(28)

Žádost o úvěry v rámci režimu DEPBS se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPBS v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPBS automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podávání uvedené v odstavci 4.47 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14. Jak je dále stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).

| (29) | Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval. |
| --- | --- |

(29)

Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval.

d)   Závěry k režimu DEPBS

| (30) | Režim DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPBS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(30)

Režim DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPBS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.

| (31) | Režim DEPBS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(31)

Režim DEPBS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (32) | Tento režim nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil žadatel. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy materiál, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPBS. |
| --- | --- |

(32)

Tento režim nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil žadatel. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy materiál, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPBS.

e)   Zrušení režimu DEPBS

| (33) | Veřejným oznámením č. 54 (RE-2010)/2009-2014 ze dne 17. června 2011 byl režim DEPBS naposledy prodloužen o tři měsíce do 30. září 2011. Vzhledem k tomu, že následně nebylo zveřejněno žádné jeho další prodloužení, režim DEPBS počínaje dnem 30. září 2011 účinně skončil. V důsledku toho nebude tento režim po 30. září 2011 představovat pro žadatele žádné výhody. Musí se proto ověřit, zda by v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení měla být v případě tohoto režimu přijata opatření. |
| --- | --- |

(33)

Veřejným oznámením č. 54 (RE-2010)/2009-2014 ze dne 17. června 2011 byl režim DEPBS naposledy prodloužen o tři měsíce do 30. září 2011. Vzhledem k tomu, že následně nebylo zveřejněno žádné jeho další prodloužení, režim DEPBS počínaje dnem 30. září 2011 účinně skončil. V důsledku toho nebude tento režim po 30. září 2011 představovat pro žadatele žádné výhody. Musí se proto ověřit, zda by v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení měla být v případě tohoto režimu přijata opatření.

| (34) | V tomto ohledu bylo zjištěno, že žadatel získával podobné výhody v rámci paralelního režimu „navracení cla“. Sazba navracení cla pro PET činila 5,5 % hodnoty FOB, podléhající maximální částce 4,64 INR/kg. Nicméně vzhledem k tomu, že režim „navracení cla“ nebyl používán v období přezkumného šetření, není možné vypočítat výši subvence pro tento režim. |
| --- | --- |

(34)

V tomto ohledu bylo zjištěno, že žadatel získával podobné výhody v rámci paralelního režimu „navracení cla“. Sazba navracení cla pro PET činila 5,5 % hodnoty FOB, podléhající maximální částce 4,64 INR/kg. Nicméně vzhledem k tomu, že režim „navracení cla“ nebyl používán v období přezkumného šetření, není možné vypočítat výši subvence pro tento režim.

| (35) | Žadatel tvrdil, že režim navracení cla je v souladu s „hlavními směry o spotřebě vstupů ve výrobním procesu“ v příloze II základního nařízení, zejména odstavce I uvedené přílohy. Nicméně podobně jako v případě režimu DEPBS bylo zjištěno, že sazba navracení cla je stanovena bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli. |
| --- | --- |

(35)

Žadatel tvrdil, že režim navracení cla je v souladu s „hlavními směry o spotřebě vstupů ve výrobním procesu“ v příloze II základního nařízení, zejména odstavce I uvedené přílohy. Nicméně podobně jako v případě režimu DEPBS bylo zjištěno, že sazba navracení cla je stanovena bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli.

f)   Výpočet výše subvence

| (36) | V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. |
| --- | --- |

(36)

V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.

| (37) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPBS odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(37)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPBS odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.

| (38) | V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 druhého pododstavce písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. |
| --- | --- |

(38)

V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 druhého pododstavce písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.

| (39) | V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(39)

V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (40) | Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro žadatele zjištěná v souvislosti s tímto režimem v období přezkumného šetření 6,7 %. |
| --- | --- |

(40)

Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro žadatele zjištěná v souvislosti s tímto režimem v období přezkumného šetření 6,7 %.

3.3   Režim jednotek orientovaných na vývoz(dále jen „EOU“) / režim vývozních zpracovatelských zón (dále jen „EPZ“) / režim zvláštních ekonomických zón (dále jen „SEZ“)

| (41) | V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel v období přezkumného šetření režimy EOU/EPZ/SEZ nevyužíval. Proto nebylo nutné tyto režimy v rámci tohoto šetření dále analyzovat. |
| --- | --- |

(41)

V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel v období přezkumného šetření režimy EOU/EPZ/SEZ nevyužíval. Proto nebylo nutné tyto režimy v rámci tohoto šetření dále analyzovat.

3.4   Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCGS“)

a)   Právní základ

| (42) | Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(42)

Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (43) | Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb. |
| --- | --- |

(43)

Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.

c)   Praktické provádění

| (44) | Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nový i použitý investiční majetek až 10 let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda po požádání a zaplacení poplatku licenci EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Při opatřeních FTP 09-14 mohou být výrobní statky dováženy v rámci EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší. |
| --- | --- |

(44)

Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nový i použitý investiční majetek až 10 let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda po požádání a zaplacení poplatku licenci EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Při opatřeních FTP 09-14 mohou být výrobní statky dováženy v rámci EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.

| (45) | Držitel licence EPCGS může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCGS. |
| --- | --- |

(45)

Držitel licence EPCGS může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCGS.

| (46) | Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval. |
| --- | --- |

(46)

Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval.

d)   Závěry k režimu EPCGSS

| (47) | Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto poskytuje snížení cla vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti. |
| --- | --- |

(47)

Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto poskytuje snížení cla vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.

| (48) | Navíc EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Žadatel tvrdil, že subvence v rámci režimu EPCGS týkající se nákupu kapitálového zboží, u něhož byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by nadále neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Tyto subvence by proto neměly být považovány za specifické a neměly by být vyrovnány. Toto tvrzení však musí být odmítnuto. Je třeba zdůraznit, že samotná subvence byla závislá na vývozní výkonnosti, tj. společnost by ji nezískala, kdyby nepřijala určitou vývozní povinnost. |
| --- | --- |

(48)

Navíc EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Žadatel tvrdil, že subvence v rámci režimu EPCGS týkající se nákupu kapitálového zboží, u něhož byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by nadále neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Tyto subvence by proto neměly být považovány za specifické a neměly by být vyrovnány. Toto tvrzení však musí být odmítnuto. Je třeba zdůraznit, že samotná subvence byla závislá na vývozní výkonnosti, tj. společnost by ji nezískala, kdyby nepřijala určitou vývozní povinnost.

| (49) | Režim EPCGS nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do působnosti takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebován ve výrobě výrobků určených na vývoz. |
| --- | --- |

(49)

Režim EPCGS nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do působnosti takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebován ve výrobě výrobků určených na vývoz.

e)   Výpočet výše subvence

| (50) | Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví, tj. 18,93 roku. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba pro úvěry v místní měně v Indii v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(50)

Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví, tj. 18,93 roku. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba pro úvěry v místní měně v Indii v období přezkumného šetření.

| (51) | V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti. |
| --- | --- |

(51)

V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.

| (52) | Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro žadatele činí 0,6 %. |
| --- | --- |

(52)

Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro žadatele činí 0,6 %.

3.5   Režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“)

a)   Právní základ

| (53) | Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavcích 3.9.1 až 3.9.2.2 dokumentu FTP 04-09 a v odstavcích 3.14.1 až 3.14.3 dokumentu FTP 09-14 a v odstavcích 3.20 až 3.20.3 příručky HOP I 04-09 a v odstavcích 3.8 až 3.8.2 příručky HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(53)

Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavcích 3.9.1 až 3.9.2.2 dokumentu FTP 04-09 a v odstavcích 3.14.1 až 3.14.3 dokumentu FTP 09-14 a v odstavcích 3.20 až 3.20.3 příručky HOP I 04-09 a v odstavcích 3.8 až 3.8.2 příručky HOP I 09-14.

b)   Způsobilost

| (54) | Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci. |
| --- | --- |

(54)

Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.

c)   Praktické provádění

| (55) | Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v dodatku 37 C) HOP I 04-09 a HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty. |
| --- | --- |

(55)

Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v dodatku 37 C) HOP I 04-09 a HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.

| (56) | Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně převoditelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně investičního majetku. |
| --- | --- |

(56)

Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně převoditelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně investičního majetku.

| (57) | Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit. |
| --- | --- |

(57)

Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.

| (58) | Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval. |
| --- | --- |

(58)

Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval.

d)   Závěry k režimu FMS

| (59) | FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(59)

FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.

| (60) | Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(60)

Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (61) | Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce má nárok na výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu výrobních statků, ačkoliv výrobní statky nespadají do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků. |
| --- | --- |

(61)

Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce má nárok na výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu výrobních statků, ačkoliv výrobní statky nespadají do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.

e)   Výpočet výše subvence

| (62) | Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla zaúčtována žadatelem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(62)

Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla zaúčtována žadatelem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (63) | Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro žadatele činí méně než 0,1 %. |
| --- | --- |

(63)

Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro žadatele činí méně než 0,1 %.

3.6   Režim vývozních úvěrů (dále jen „ECS“)

| (64) | Bylo zjištěno, že žadatel získal v období přezkumného šetření do 30. června 2011 výhodu preferenčních úrokových sazeb pro své financování vývozu. Právní základ pro tuto preferenční úrokovou sazbu je stanoven v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (vývozní úvěr v cizí měně a rupiích a služby pro vývozce) Indické centrální banky (ICB), který je určen všem komerčním bankám v Indii. |
| --- | --- |

(64)

Bylo zjištěno, že žadatel získal v období přezkumného šetření do 30. června 2011 výhodu preferenčních úrokových sazeb pro své financování vývozu. Právní základ pro tuto preferenční úrokovou sazbu je stanoven v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (vývozní úvěr v cizí měně a rupiích a služby pro vývozce) Indické centrální banky (ICB), který je určen všem komerčním bankám v Indii.

| (65) | Dne 1. července 2011 byly podmínky režimu vývozních úvěrů upraveny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR. (Exp).BC.04/04.02.002/2011-12. Upravené podmínky nepřinesly žadateli žádné výhody. Podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení by proto neměl být tento režim vyrovnáván. |
| --- | --- |

(65)

Dne 1. července 2011 byly podmínky režimu vývozních úvěrů upraveny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR. (Exp).BC.04/04.02.002/2011-12. Upravené podmínky nepřinesly žadateli žádné výhody. Podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení by proto neměl být tento režim vyrovnáván.

3.7   Režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „ITES“)

| (66) | V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel v období přezkumného šetření režim ITES nevyužíval. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat. |
| --- | --- |

(66)

V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel v období přezkumného šetření režim ITES nevyužíval. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.

3.8   Režim West Bengal Incentive 1999 (dále jen „WBIS 1999“)

| (67) | Stát Západní Bengálsko poskytuje způsobilým průmyslovým podnikům pobídky ve formě výhod, včetně osvobození od daně z prodeje a centrální daně z prodeje uložené na prodej hotových výrobků, aby podpořil rozvoj průmyslu v ekonomicky zaostalých oblastech tohoto státu. |
| --- | --- |

(67)

Stát Západní Bengálsko poskytuje způsobilým průmyslovým podnikům pobídky ve formě výhod, včetně osvobození od daně z prodeje a centrální daně z prodeje uložené na prodej hotových výrobků, aby podpořil rozvoj průmyslu v ekonomicky zaostalých oblastech tohoto státu.

a)   Právní základ

| (68) | Podrobný popis tohoto režimu, jak je použit vládou státu Západní Bengálsko, je stanoven v oznámení č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko. |
| --- | --- |

(68)

Podrobný popis tohoto režimu, jak je použit vládou státu Západní Bengálsko, je stanoven v oznámení č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko.

b)   Způsobilost

| (69) | Způsobilé pro využívání výhod v rámci tohoto režimu jsou společnosti zřizující nový průmyslový závod nebo provádějící rozsáhlé rozšíření již existujícího průmyslového závodu v zaostalých oblastech. Existují však kompletní seznamy nezpůsobilých výrobních odvětví (negativní seznam výrobních odvětví), které společnostem působícím v určitých hospodářských oblastech brání těchto pobídek využít. |
| --- | --- |

(69)

Způsobilé pro využívání výhod v rámci tohoto režimu jsou společnosti zřizující nový průmyslový závod nebo provádějící rozsáhlé rozšíření již existujícího průmyslového závodu v zaostalých oblastech. Existují však kompletní seznamy nezpůsobilých výrobních odvětví (negativní seznam výrobních odvětví), které společnostem působícím v určitých hospodářských oblastech brání těchto pobídek využít.

c)   Praktické provádění

| (70) | V rámci tohoto režimu musí společnosti investovat v zaostalých oblastech. Tyto oblasti, které reprezentují určité teritoriální celky státu Západní Bengálsko, jsou rozděleny podle svého ekonomického rozvoje do různých kategorií, současně však existují rozvinuté oblasti, které jsou z využívání pobídkových režimů vyloučeny. Hlavními kritérii pro zjištění výše pobídek jsou velikost investice a oblast, ve které se podnik nachází nebo bude nacházet. |
| --- | --- |

(70)

V rámci tohoto režimu musí společnosti investovat v zaostalých oblastech. Tyto oblasti, které reprezentují určité teritoriální celky státu Západní Bengálsko, jsou rozděleny podle svého ekonomického rozvoje do různých kategorií, současně však existují rozvinuté oblasti, které jsou z využívání pobídkových režimů vyloučeny. Hlavními kritérii pro zjištění výše pobídek jsou velikost investice a oblast, ve které se podnik nachází nebo bude nacházet.

d)   Závěr

| (71) | Tento režim poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Západní Bengálsko, neboť poskytnuté pobídky, v tomto případě osvobození od daně z prodeje a centrální daně z prodeje uložené na prodej hotových výrobků, snižují výnosy z daní, které by jinak byly splatné. Kromě toho tyto pobídky poskytují společnosti výhody, protože vylepšují její finanční situaci, neboť daň, která by jinak byla splatná, se neplatí. |
| --- | --- |

(71)

Tento režim poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Západní Bengálsko, neboť poskytnuté pobídky, v tomto případě osvobození od daně z prodeje a centrální daně z prodeje uložené na prodej hotových výrobků, snižují výnosy z daní, které by jinak byly splatné. Kromě toho tyto pobídky poskytují společnosti výhody, protože vylepšují její finanční situaci, neboť daň, která by jinak byla splatná, se neplatí.

| (72) | Tento režim je dále regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože je dostupný pouze jistým společnostem, které investovaly v určitých vymezených územních oblastech v působnosti dotčeného státu. Není dostupný společnostem majícím sídlo mimo tyto oblasti a kromě toho se míra výhody liší podle příslušné oblasti. |
| --- | --- |

(72)

Tento režim je dále regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože je dostupný pouze jistým společnostem, které investovaly v určitých vymezených územních oblastech v působnosti dotčeného státu. Není dostupný společnostem majícím sídlo mimo tyto oblasti a kromě toho se míra výhody liší podle příslušné oblasti.

| (73) | WBIS 1999 je proto napadnutelný. |
| --- | --- |

(73)

WBIS 1999 je proto napadnutelný.

e)   Výpočet výše subvence

| (74) | Výše subvence byla vypočtena na základě částky daně z prodeje a centrální daně z prodeje uložené na prodej hotových výrobků běžně splatné v období přezkumného šetření, která však podle tohoto režimu zůstala nezaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej v období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť tato subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Získaná sazba subvence činila 1,4 %. |
| --- | --- |

(74)

Výše subvence byla vypočtena na základě částky daně z prodeje a centrální daně z prodeje uložené na prodej hotových výrobků běžně splatné v období přezkumného šetření, která však podle tohoto režimu zůstala nezaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej v období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť tato subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Získaná sazba subvence činila 1,4 %.

3.9   Výše napadnutelných subvencí

| (75) | Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená podle hodnoty činí u žadatele 8,7 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(75)

Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená podle hodnoty činí u žadatele 8,7 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.

| (76) | Míry subvencování týkající se žadatele zjištěné ve stávajícím řízení jsou následující:










  Režimy | DEPBS | EPCGS | FMS | WBIS | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dhunseri Petrochem & Tea Ltd | 6,7 % | 0,6 % | < 0,1 % | 1,4 % | 8,7 % |

(76)

Míry subvencování týkající se žadatele zjištěné ve stávajícím řízení jsou následující:

Režimy

DEPBS

EPCGS

FMS

WBIS

Celkem

Dhunseri Petrochem & Tea Ltd

6,7 %

0,6 %

< 0,1 %

1,4 %

8,7 %

| (77) | Má se tudíž za to, že podle článku 19 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence. |
| --- | --- |

(77)

Má se tudíž za to, že podle článku 19 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.

3.10   Trvalá povaha změněných okolností týkajících se subvencování

| (78) | Podle čl. 19 odst. 4 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy. |
| --- | --- |

(78)

Podle čl. 19 odst. 4 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.

| (79) | Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření žadatel nadále požíval výhod v rámci napadnutelného subvencování poskytovaného indickou vládou. Kromě toho je sazba subvence zjištěná během tohoto přezkumu nižší než sazba zjištěná během posledního přezkumného šetření. Bylo rovněž zjištěno, že změny uváděné žadatelem, jak se uvádí v 7. bodu odůvodnění, byly skutečně provedeny. Žadatel skutečně v období přezkumného šetření režim EOU nevyužíval, jak se uvádí ve 41. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(79)

Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření žadatel nadále požíval výhod v rámci napadnutelného subvencování poskytovaného indickou vládou. Kromě toho je sazba subvence zjištěná během tohoto přezkumu nižší než sazba zjištěná během posledního přezkumného šetření. Bylo rovněž zjištěno, že změny uváděné žadatelem, jak se uvádí v 7. bodu odůvodnění, byly skutečně provedeny. Žadatel skutečně v období přezkumného šetření režim EOU nevyužíval, jak se uvádí ve 41. bodu odůvodnění.

| (80) | Bylo ale zjištěno, že nejdůležitější režim využívaný žadatelem v období přezkumného šetření (tj. DEBP) byl ukončen dne 30. září 2011 a v současnosti žadatel využívá jiný režim, který v období přezkumného šetření využíván nebyl (tj. navracení cla). Je proto zjevné, že situace v období přezkumného šetření není trvalé povahy, neboť se mezitím významně změnila. |
| --- | --- |

(80)

Bylo ale zjištěno, že nejdůležitější režim využívaný žadatelem v období přezkumného šetření (tj. DEBP) byl ukončen dne 30. září 2011 a v současnosti žadatel využívá jiný režim, který v období přezkumného šetření využíván nebyl (tj. navracení cla). Je proto zjevné, že situace v období přezkumného šetření není trvalé povahy, neboť se mezitím významně změnila.

| (81) | Byl proto učiněn závěr, že částečné prozatímní přezkumné šetření by mělo být ukončeno beze změny platných vyrovnávacích opatření. Žadatel a ostatní zúčastněné strany byli informováni o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo navrženo ukončení šetření, |
| --- | --- |

(81)

Byl proto učiněn závěr, že částečné prozatímní přezkumné šetření by mělo být ukončeno beze změny platných vyrovnávacích opatření. Žadatel a ostatní zúčastněné strany byli informováni o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo navrženo ukončení šetření,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Částečný prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátů v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících mimo jiné z Indie se tímto ukončuje beze změny platných opatření.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Lucemburku dne 26. června 2012.

Za Radu

předseda

N. WAMMEN

---

(1)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 59, 27.2.2007, s. 34.

4

(5)  Úř. věst. L 340, 19.12.2008, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. C 335, 11.12.2010, s. 7.

6

(7)  Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 21.

7

(8)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

8

(9)  Úř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 10

9

(10)  Úř. věst. L 59, 27.2.2007, s. 1.

10

(11)  Úř. věst. C 335, 11.12.2010, s. 6.

11

(12)  Úř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 62.

12

(13)  Úř. věst. C 335, 11.12.2010, s. 5.

13

(14)  Úř. věst. C 102, 2.4.2011, s. 15.

14

(15)  Úř. věst. C 102, 2.4.2011, s. 18.

15

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 168/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 168/14

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 560/2012

ze dne 26. června 2012,

kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum týkající se antidumpingových opatření uložených na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1   Platná opatření

| (1) | Nařízením (ES) č. 2604/2000 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících mimo jiné z Indie. Následně byl proveden přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd a jeho konečná zjištění a závěry jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 1646/2005 (3). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (4) konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Antidumpingová opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 (5) po částečném prozatímním přezkumu (dále jen „poslední přezkumné šetření“). Opatření mají podobu zvláštních antidumpingových cel. Sazba cla se pohybuje mezi 87,5 a 200,9 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce a zbytková celní sazba uložená na dovoz od ostatních výrobců činí 153,6 EUR za tunu (dále jen „současná cla“). |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 2604/2000 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících mimo jiné z Indie. Následně byl proveden přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd a jeho konečná zjištění a závěry jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 1646/2005 (3). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (4) konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Antidumpingová opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 (5) po částečném prozatímním přezkumu (dále jen „poslední přezkumné šetření“). Opatření mají podobu zvláštních antidumpingových cel. Sazba cla se pohybuje mezi 87,5 a 200,9 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce a zbytková celní sazba uložená na dovoz od ostatních výrobců činí 153,6 EUR za tunu (dále jen „současná cla“).

| (2) | Po změně názvu jedné indické společnosti South Asian Petrochem Ltd oznámením 2010/C 335/06 (6) Komise došla k závěru, že antidumpingová zjištění týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd by se měla použít pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(2)

Po změně názvu jedné indické společnosti South Asian Petrochem Ltd oznámením 2010/C 335/06 (6) Komise došla k závěru, že antidumpingová zjištění týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd by se měla použít pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

| (3) | Nařízením (ES) č. 2603/2000 (7) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie. Po zrychleném přezkumu podle článku 20 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“), byla konečná opatření změněna tak, jak je stanoveno v nařízení Rady (ES) č. 1645/2005 (9). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 193/2007 (10) konečné vyrovnávací clo na dalších pět let. Vyrovnávací opatření byla pozměněna nařízením (ES) č. 1286/2008 po posledním přezkumném šetření. Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Sazba cla se pohybuje mezi 0 a 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce a zbytková celní sazba uložená na dovoz od ostatních výrobců činí 69,4 EUR za tunu (dále jen „současná vyrovnávací opatření“). |
| --- | --- |

(3)

Nařízením (ES) č. 2603/2000 (7) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie. Po zrychleném přezkumu podle článku 20 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“), byla konečná opatření změněna tak, jak je stanoveno v nařízení Rady (ES) č. 1645/2005 (9). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 193/2007 (10) konečné vyrovnávací clo na dalších pět let. Vyrovnávací opatření byla pozměněna nařízením (ES) č. 1286/2008 po posledním přezkumném šetření. Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Sazba cla se pohybuje mezi 0 a 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce a zbytková celní sazba uložená na dovoz od ostatních výrobců činí 69,4 EUR za tunu (dále jen „současná vyrovnávací opatření“).

| (4) | Po změně názvu jedné indické společnosti South Asian Petrochem Ltd došla Komise v oznámení 2010/C 335/07 (11) k závěru, že antisubvenční zjištění týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd by se měla použít pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(4)

Po změně názvu jedné indické společnosti South Asian Petrochem Ltd došla Komise v oznámení 2010/C 335/07 (11) k závěru, že antisubvenční zjištění týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd by se měla použít pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

| (5) | Rozhodnutím 2005/697/ES (12) Komise přijala závazky nabídnuté společností South Asian Petrochem Ltd stanovící minimální dovozní cenu (dále jen „závazek“). Po změně názvu došla Komise v oznámení 2010/C 335/05 (13) k závěru, že závazek nabídnutý společností South Asian Petrochem Ltd by se měl použít pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutím 2005/697/ES (12) Komise přijala závazky nabídnuté společností South Asian Petrochem Ltd stanovící minimální dovozní cenu (dále jen „závazek“). Po změně názvu došla Komise v oznámení 2010/C 335/05 (13) k závěru, že závazek nabídnutý společností South Asian Petrochem Ltd by se měl použít pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

1.2   Žádost o přezkum

| (6) | Společnost Dhunseri Petrochem & Tea Ltd (dále jen „žadatel“), indický vyvážející výrobce PET, podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost byla omezena na dumping a na žadatele. Žadatel zároveň rovněž požádal o přezkum současných vyrovnávacích opatření. Antidumpingová a vyrovnávací cla jsou použitelná na dovoz výrobků vyrobených žadatelem a na prodej výrobků žadatele do Unie se vztahuje závazek. |
| --- | --- |

(6)

Společnost Dhunseri Petrochem & Tea Ltd (dále jen „žadatel“), indický vyvážející výrobce PET, podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost byla omezena na dumping a na žadatele. Žadatel zároveň rovněž požádal o přezkum současných vyrovnávacích opatření. Antidumpingová a vyrovnávací cla jsou použitelná na dovoz výrobků vyrobených žadatelem a na prodej výrobků žadatele do Unie se vztahuje závazek.

| (7) | Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou výši současného cla. Žadatel zejména tvrdil, že se podstatně změnily výrobní náklady společnosti, v důsledku čehož je dumpingové rozpětí výrazně nižší než v době zavedení současných cel. Žadatel porovnal své domácí ceny a ceny při vývozu do Unie a z tohoto srovnání vyplynulo, že dumpingové rozpětí je výrazně nižší než úroveň současných cel. |
| --- | --- |

(7)

Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou výši současného cla. Žadatel zejména tvrdil, že se podstatně změnily výrobní náklady společnosti, v důsledku čehož je dumpingové rozpětí výrazně nižší než v době zavedení současných cel. Žadatel porovnal své domácí ceny a ceny při vývozu do Unie a z tohoto srovnání vyplynulo, že dumpingové rozpětí je výrazně nižší než úroveň současných cel.

1.3   Zahájení částečného prozatímního přezkumu

| (8) | Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a dne 2. dubna 2011 ohlásila oznámením 2011/C 102/09 (14) zahájení, v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení, částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli (dále jen „oznámení o zahájení“). |
| --- | --- |

(8)

Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a dne 2. dubna 2011 ohlásila oznámením 2011/C 102/09 (14) zahájení, v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení, částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli (dále jen „oznámení o zahájení“).

1.4   Souběžný částečný prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření

| (9) | Dne 2. dubna 2011 ohlásila Komise oznámením 2011/C 102/08 (15) zahájení částečného prozatímního přezkumu podle článku 19 základního antisubvenčního nařízení omezeného pouze na subvencování a žadatele. |
| --- | --- |

(9)

Dne 2. dubna 2011 ohlásila Komise oznámením 2011/C 102/08 (15) zahájení částečného prozatímního přezkumu podle článku 19 základního antisubvenčního nařízení omezeného pouze na subvencování a žadatele.

| (10) | V rámci částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření bylo zjištěno, že změny nejsou trvalé povahy. V důsledku toho bylo přezkumné šetření ukončeno bez změny platných opatření. |
| --- | --- |

(10)

V rámci částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření bylo zjištěno, že změny nejsou trvalé povahy. V důsledku toho bylo přezkumné šetření ukončeno bez změny platných opatření.

1.5   Dotčené strany

| (11) | O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců v Unii. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. |
| --- | --- |

(11)

O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců v Unii. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.

| (12) | Všechny zúčastněné strany byly informovány o možnosti požádat o slyšení. Jedno slyšení bylo vyžádáno a poskytnuto. |
| --- | --- |

(12)

Všechny zúčastněné strany byly informovány o možnosti požádat o slyšení. Jedno slyšení bylo vyžádáno a poskytnuto.

| (13) | S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď. |
| --- | --- |

(13)

S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.

| (14) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění dumpingu. Komise provedla inspekce na místě v prostorách žadatele ve městech Kalkata (Indie) a Haldia (Indie). |
| --- | --- |

(14)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění dumpingu. Komise provedla inspekce na místě v prostorách žadatele ve městech Kalkata (Indie) a Haldia (Indie).

2.   STAŽENÍ ŽÁDOSTI A UKONČENÍ ŘÍZENÍ

| (15) | Dopisem Komisi ze dne 18. dubna 2012 žadatel formálně stáhl svoji žádost o částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz PET pocházejících z Indie. Stáhnutí žádosti se opírá především o skutečnost, že žadatel dále rozšířil výrobní kapacity, což ukazuje, že změny týkající se dumpingu nejsou trvalé povahy vzhledem k bezprostřednímu dalšímu snížení výrobních nákladů. Žadatel tvrdil, že nepřetržitý proces změny zpochybňuje trvalou povahu změn zjištěných během šetření. Bylo zjištěno, že ačkoli některé změny zjištěné během šetření jsou trvalé povahy, společnost je skutečně v nepřetržitém procesu změn. |
| --- | --- |

(15)

Dopisem Komisi ze dne 18. dubna 2012 žadatel formálně stáhl svoji žádost o částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz PET pocházejících z Indie. Stáhnutí žádosti se opírá především o skutečnost, že žadatel dále rozšířil výrobní kapacity, což ukazuje, že změny týkající se dumpingu nejsou trvalé povahy vzhledem k bezprostřednímu dalšímu snížení výrobních nákladů. Žadatel tvrdil, že nepřetržitý proces změny zpochybňuje trvalou povahu změn zjištěných během šetření. Bylo zjištěno, že ačkoli některé změny zjištěné během šetření jsou trvalé povahy, společnost je skutečně v nepřetržitém procesu změn.

| (16) | S ohledem na stažení žádosti se zvažovalo, zda je žádoucí pokračovat v přezkumném šetření z moci úřední. Útvary Komise nezjistily žádné závažné důvody, jež by potvrzovaly, že jeho ukončení není v zájmu Unie. Přezkumné šetření by proto mělo být ukončeno. |
| --- | --- |

(16)

S ohledem na stažení žádosti se zvažovalo, zda je žádoucí pokračovat v přezkumném šetření z moci úřední. Útvary Komise nezjistily žádné závažné důvody, jež by potvrzovaly, že jeho ukončení není v zájmu Unie. Přezkumné šetření by proto mělo být ukončeno.

| (17) | Zúčastněné strany byly informovány o chystaném ukončení přezkumného šetření a dostaly příležitost sdělit své připomínky. |
| --- | --- |

(17)

Zúčastněné strany byly informovány o chystaném ukončení přezkumného šetření a dostaly příležitost sdělit své připomínky.

| (18) | Byl tedy učiněn závěr, že přezkum týkající se dovozu PET pocházejících z Indie by měl být ukončen, aniž by byla změněna platná antidumpingová opatření, |
| --- | --- |

(18)

Byl tedy učiněn závěr, že přezkum týkající se dovozu PET pocházejících z Indie by měl být ukončen, aniž by byla změněna platná antidumpingová opatření,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření týkajících se dovozu některých polyethylentereftalátů pocházejících z Indie, zahájený podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009, se ukončuje beze změny platných antidumpingových opatření.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Lucemburku dne 26. června 2012.

Za Radu

předseda

N. WAMMEN

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 21.

2

(3)  Úř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 10.

3

(4)  Úř. věst. L 59, 27.2.2007, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 340, 19.12.2008, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. C 335, 11.12.2010, s. 6.

6

(7)  Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 1.

7

(8)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

8

(9)  Úř. věst. L 266, 11.10.2005, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. L 59, 27.2.2007, s. 34.

10

(11)  Úř. věst. C 335, 11.12.2010, s. 7.

11

(12)  Úř. věst. L 226, 11.10.2005, s. 62.

12

(13)  Úř. věst. C 335, 11.12.2010, s. 5.

13

(14)  Úř. věst. C 102, 2.4.2011, s. 18.

14

(15)  Úř. věst. C 102, 2.4.2011, s. 15.

15

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 168/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 168/17

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 561/2012

ze dne 27. června 2012,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 284/2012, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz krmiv a potravin pocházejících nebo odesílaných z Japonska po havárii v jaderné elektrárně Fukušima

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (1), a zejména na čl. 53 odst. 1 písm. b) bod ii) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 53 nařízení (ES) č. 178/2002 stanoví možnost přijetí vhodných mimořádných opatření Unie u potravin a krmiv dovezených ze třetí země za účelem ochrany lidského zdraví, zdraví zvířat nebo životního prostředí, pokud se nelze s rizikem úspěšně vypořádat pomocí opatření přijatých jednotlivými členskými státy. |
| --- | --- |

(1)

Článek 53 nařízení (ES) č. 178/2002 stanoví možnost přijetí vhodných mimořádných opatření Unie u potravin a krmiv dovezených ze třetí země za účelem ochrany lidského zdraví, zdraví zvířat nebo životního prostředí, pokud se nelze s rizikem úspěšně vypořádat pomocí opatření přijatých jednotlivými členskými státy.

| (2) | Po havárii v jaderné elektrárně Fukušima dne 11. března 2011 byla Komise informována o tom, že úrovně radionuklidů v některých potravinářských produktech pocházejících z Japonska přesáhly akční úrovně v potravinách použitelné v Japonsku. Taková kontaminace může představovat hrozbu pro lidské zdraví a zdraví zvířat v Unii, a proto bylo přijato prováděcí nařízení Komise (EU) č. 297/2011 ze dne 25. března 2011, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz krmiv a potravin pocházejících nebo odesílaných z Japonska po havárii v jaderné elektrárně Fukušima (2). Uvedené nařízení bylo nahrazeno prováděcím nařízením Komise (EU) č. 961/2011 (3), které bylo později nahrazeno prováděcím nařízením Komise (EU) č. 284/2012 (4). |
| --- | --- |

(2)

Po havárii v jaderné elektrárně Fukušima dne 11. března 2011 byla Komise informována o tom, že úrovně radionuklidů v některých potravinářských produktech pocházejících z Japonska přesáhly akční úrovně v potravinách použitelné v Japonsku. Taková kontaminace může představovat hrozbu pro lidské zdraví a zdraví zvířat v Unii, a proto bylo přijato prováděcí nařízení Komise (EU) č. 297/2011 ze dne 25. března 2011, kterým se stanoví zvláštní podmínky pro dovoz krmiv a potravin pocházejících nebo odesílaných z Japonska po havárii v jaderné elektrárně Fukušima (2). Uvedené nařízení bylo nahrazeno prováděcím nařízením Komise (EU) č. 961/2011 (3), které bylo později nahrazeno prováděcím nařízením Komise (EU) č. 284/2012 (4).

| (3) | Japonské orgány nedávno oznámily, že houby shiitake pěstované na dřevěných špalcích, pocházející z prefektury Iwate, často nejsou v souladu se stanovenými přípustnými úrovněmi. Úrovně sumy cesia 134 a cesia 137 zjištěné v houbách shiitake pěstovaných na dřevěných špalcích přesahovaly přísnější nejvyšší přípustnou úroveň 100 Bq/kg, která se v Japonsku uplatňuje od 1. dubna 2012. U značného počtu vzorků byly zjištěné úrovně dokonce vyšší než nejvyšší úroveň uplatňovaná před 1. dubnem 2012, která činila 500 Bq/kg. Dále byl oznámen nesoulad v případě několika vzorků kapradin a ryb pocházejících z prefektury Iwate. Prefektura Iwate nepatří mezi prefektury postižené oblasti, pro které se před vývozem do Unie vyžadují testy veškerých krmiv a potravin z nich pocházejících. Vzhledem k těmto nejnovějším zjištěním je vhodné zařadit prefekturu Iwate do postižené oblasti. |
| --- | --- |

(3)

Japonské orgány nedávno oznámily, že houby shiitake pěstované na dřevěných špalcích, pocházející z prefektury Iwate, často nejsou v souladu se stanovenými přípustnými úrovněmi. Úrovně sumy cesia 134 a cesia 137 zjištěné v houbách shiitake pěstovaných na dřevěných špalcích přesahovaly přísnější nejvyšší přípustnou úroveň 100 Bq/kg, která se v Japonsku uplatňuje od 1. dubna 2012. U značného počtu vzorků byly zjištěné úrovně dokonce vyšší než nejvyšší úroveň uplatňovaná před 1. dubnem 2012, která činila 500 Bq/kg. Dále byl oznámen nesoulad v případě několika vzorků kapradin a ryb pocházejících z prefektury Iwate. Prefektura Iwate nepatří mezi prefektury postižené oblasti, pro které se před vývozem do Unie vyžadují testy veškerých krmiv a potravin z nich pocházejících. Vzhledem k těmto nejnovějším zjištěním je vhodné zařadit prefekturu Iwate do postižené oblasti.

| (4) | Prováděcí nařízení (EU) č. 284/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Prováděcí nařízení (EU) č. 284/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Prováděcí nařízení (EU) č. 284/2012 se mění takto:

| 1) | V článku 5 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  „3.   Prohlášení uvedené v odstavci 1 musí dále osvědčovat, že:






  a) | produkty byly sklizeny a/nebo zpracovány před 11. březnem 2011; nebo |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 5 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Prohlášení uvedené v odstavci 1 musí dále osvědčovat, že:

a)

produkty byly sklizeny a/nebo zpracovány před 11. březnem 2011; nebo

| b) | produkty pocházejí a jsou odesílány z jiné prefektury než Fukušima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Jamanaši, Saitama, Tokio, Čiba, Kanagawa, Šizuoka nebo Iwate; nebo |
| --- | --- |

b)

produkty pocházejí a jsou odesílány z jiné prefektury než Fukušima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Jamanaši, Saitama, Tokio, Čiba, Kanagawa, Šizuoka nebo Iwate; nebo

| c) | produkty jsou odesílány z prefektur Fukušima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Jamanaši, Saitama, Tokio, Čiba, Kanagawa, Šizuoka nebo Iwate, avšak nepocházejí z žádné z těchto prefektur a nebyly vystaveny radioaktivitě během přepravy; nebo |
| --- | --- |

c)

produkty jsou odesílány z prefektur Fukušima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Jamanaši, Saitama, Tokio, Čiba, Kanagawa, Šizuoka nebo Iwate, avšak nepocházejí z žádné z těchto prefektur a nebyly vystaveny radioaktivitě během přepravy; nebo

| d) | pokud produkty pocházejí z prefektur Fukušima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Jamanaši, Saitama, Tokio, Čiba, Kanagawa, Šizuoka nebo Iwate, přiloží se k nim protokol o analýze obsahující výsledky odběru vzorků a analýzy.“ |
| --- | --- |

d)

pokud produkty pocházejí z prefektur Fukušima, Gunma, Ibaraki, Točigi, Mijagi, Jamanaši, Saitama, Tokio, Čiba, Kanagawa, Šizuoka nebo Iwate, přiloží se k nim protokol o analýze obsahující výsledky odběru vzorků a analýzy.“

| 2) | Příloha I se nahrazuje zněním v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

2)

Příloha I se nahrazuje zněním v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Přechodné opatření

Odchylně od čl. 6 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 284/2012 mohou být produkty uvedené v článku 1 uvedeného nařízení dováženy do Unie, pokud je k nim přiloženo prohlášení v souladu s předchozím vzorem prohlášení stanoveným v příloze I uvedeného nařízení a pokud:

| a) | produkty opustily Japonsko před vstupem tohoto nařízení v platnost; nebo |
| --- | --- |

a)

produkty opustily Japonsko před vstupem tohoto nařízení v platnost; nebo

| b) | prohlášení bylo vydáno před vstupem tohoto nařízení v platnost a produkty opustily Japonsko do 10 pracovních dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost. |
| --- | --- |

b)

prohlášení bylo vydáno před vstupem tohoto nařízení v platnost a produkty opustily Japonsko do 10 pracovních dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. června 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 80, 26.3.2011, s. 5.

2

(3)  Úř. věst. L 252, 28.9.2011, s. 10.

3

(4)  Úř. věst. L 92, 30.3.2012, s. 16.

4

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA I

Image

Image

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 168/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 168/21

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 562/2012

ze dne 27. června 2012,

kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 234/2011, pokud jde o zvláštní údaje požadované pro posouzení rizika u potravinářských enzymů

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Evropským úřadem pro bezpečnost potravin,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Komise (EU) č. 234/2011 ze dne 10. března 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata (2), zahrnuje dokumentace k žádosti všechny dostupné údaje, které jsou důležité pro posouzení rizika. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 5 odst. 2 nařízení Komise (EU) č. 234/2011 ze dne 10. března 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1331/2008 ze dne 16. prosince 2008, kterým se stanoví jednotné povolovací řízení pro potravinářské přídatné látky, potravinářské enzymy a potravinářská aromata (2), zahrnuje dokumentace k žádosti všechny dostupné údaje, které jsou důležité pro posouzení rizika.

| (2) | Podle čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 234/2011, který se týká zvláštních údajů požadovaných pro posouzení rizika u potravinářských enzymů, se poskytnou informace o biologických a toxikologických údajích. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 234/2011, který se týká zvláštních údajů požadovaných pro posouzení rizika u potravinářských enzymů, se poskytnou informace o biologických a toxikologických údajích.

| (3) | Řada potravinářských enzymů, které jsou v současnosti uvedeny na trhu Unie, byla hodnocena a povolena podle vnitrostátních ustanovení Francie a Dánska v souladu s pokyny pro předkládání údajů o potravinářských enzymech uvedenými ve stanovisku Vědeckého výboru pro potraviny (Scientific Committee on Food, dále jen „SCF“) ze dne 11. dubna 1991 (zveřejněném v roce 1992) (3). SCF také hodnotil několik potravinářských enzymů (např. chymozin, invertáza a ureáza) (4). |
| --- | --- |

(3)

Řada potravinářských enzymů, které jsou v současnosti uvedeny na trhu Unie, byla hodnocena a povolena podle vnitrostátních ustanovení Francie a Dánska v souladu s pokyny pro předkládání údajů o potravinářských enzymech uvedenými ve stanovisku Vědeckého výboru pro potraviny (Scientific Committee on Food, dále jen „SCF“) ze dne 11. dubna 1991 (zveřejněném v roce 1992) (3). SCF také hodnotil několik potravinářských enzymů (např. chymozin, invertáza a ureáza) (4).

| (4) | Pokud jde o toxikologické vlastnosti enzymatických přípravků, pokyny SCF uvádějí, že potravinářské enzymy, které jsou získány z jedlých částí (geneticky nemodifikovaných) rostlin a zvířat, jsou z hlediska zdravotních problémů obecně považovány za bezpečné. Podle uvedených pokynů není nutné pro potřeby bezpečnosti dodávat zvláštní dokumentaci za předpokladu, že potenciální spotřeba při běžném použití nevede k příjmu složek, který je větší, než lze očekávat při běžné spotřebě zdroje jako takového, a za podmínky, že lze stanovit uspokojivé chemické a mikrobiologické specifikace. |
| --- | --- |

(4)

Pokud jde o toxikologické vlastnosti enzymatických přípravků, pokyny SCF uvádějí, že potravinářské enzymy, které jsou získány z jedlých částí (geneticky nemodifikovaných) rostlin a zvířat, jsou z hlediska zdravotních problémů obecně považovány za bezpečné. Podle uvedených pokynů není nutné pro potřeby bezpečnosti dodávat zvláštní dokumentaci za předpokladu, že potenciální spotřeba při běžném použití nevede k příjmu složek, který je větší, než lze očekávat při běžné spotřebě zdroje jako takového, a za podmínky, že lze stanovit uspokojivé chemické a mikrobiologické specifikace.

| (5) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svých pokynech k požadavkům na údaje pro hodnocení žádostí pro potravinářské enzymy rovněž uvedl (5), že odůvodnění pro nedodání toxikologických údajů u potravinářských enzymů z jedlých částí zvířat a geneticky nemodifikovaných rostlin může obsahovat zdokumentovanou historii o bezpečnosti zdroje potravinářských enzymů, složení a vlastnosti daného potravinářského enzymu a rovněž jeho použití v potravinách, které prokazuje, že srovnatelná spotřeba nemá nepříznivé účinky na lidské zdraví, a které musí být podpořeno jakoukoli stávající toxikologickou studií. Mělo by se proto upustit od požadavku, aby žádosti pro potravinářské enzymy získané z těchto jedlých zdrojů obsahovaly toxikologické údaje. |
| --- | --- |

(5)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svých pokynech k požadavkům na údaje pro hodnocení žádostí pro potravinářské enzymy rovněž uvedl (5), že odůvodnění pro nedodání toxikologických údajů u potravinářských enzymů z jedlých částí zvířat a geneticky nemodifikovaných rostlin může obsahovat zdokumentovanou historii o bezpečnosti zdroje potravinářských enzymů, složení a vlastnosti daného potravinářského enzymu a rovněž jeho použití v potravinách, které prokazuje, že srovnatelná spotřeba nemá nepříznivé účinky na lidské zdraví, a které musí být podpořeno jakoukoli stávající toxikologickou studií. Mělo by se proto upustit od požadavku, aby žádosti pro potravinářské enzymy získané z těchto jedlých zdrojů obsahovaly toxikologické údaje.

| (6) | Úřad zavedl koncept kvalifikované presumpce bezpečnosti (Qualified Presumption of Safety, dále jen „QPS“) (6), jenž má fungovat jako nástroj pro posouzení bezpečnosti mikroorganismů, které jsou uváděny do potravinového řetězce buď přímo, nebo jako zdroj přídatných látek nebo potravinářských enzymů. Tento koncept znamená, že je-li kmen mikroorganismu zařazen do skupiny QPS a splňuje stanovené požadavky, nemusí úřad provádět žádné další posouzení bezpečnosti produkčního kmene. Má-li tedy mikroorganismus používaný při výrobě potravinářského enzymu status QPS podle nejnovějšího seznamu doporučených biologických činitelů QPS přijatého úřadem, neměl by se na žádost pro enzym vztahovat požadavek uvedení toxikologických údajů. Pokud by však rezidua, nečistoty či produkty rozkladu, které jsou součástí výrobního procesu celého enzymu (výroba, zpětné získávání a čištění), mohly být předmětem obav, může si úřad v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1331/2008 vyžádat dodatečné údaje pro posouzení rizika, včetně toxikologických údajů. |
| --- | --- |

(6)

Úřad zavedl koncept kvalifikované presumpce bezpečnosti (Qualified Presumption of Safety, dále jen „QPS“) (6), jenž má fungovat jako nástroj pro posouzení bezpečnosti mikroorganismů, které jsou uváděny do potravinového řetězce buď přímo, nebo jako zdroj přídatných látek nebo potravinářských enzymů. Tento koncept znamená, že je-li kmen mikroorganismu zařazen do skupiny QPS a splňuje stanovené požadavky, nemusí úřad provádět žádné další posouzení bezpečnosti produkčního kmene. Má-li tedy mikroorganismus používaný při výrobě potravinářského enzymu status QPS podle nejnovějšího seznamu doporučených biologických činitelů QPS přijatého úřadem, neměl by se na žádost pro enzym vztahovat požadavek uvedení toxikologických údajů. Pokud by však rezidua, nečistoty či produkty rozkladu, které jsou součástí výrobního procesu celého enzymu (výroba, zpětné získávání a čištění), mohly být předmětem obav, může si úřad v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1331/2008 vyžádat dodatečné údaje pro posouzení rizika, včetně toxikologických údajů.

| (7) | Podle čl. 6 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1332/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských enzymech (7) může být potravinářský enzym zařazen na seznam Unie, pouze pokud na základě dostupných vědeckých důkazů nepředstavuje použití při navržené úrovni žádné zdravotní riziko pro spotřebitele. Menší počet údajů požadovaných pro posouzení rizika v souvislosti s potravinářskými enzymy získávanými z jedlých částí geneticky nemodifikovaných zvířat a rostlin a z mikroorganismů, které mají status QPS, nemá negativní dopad na kvalitu posouzení rizika založeného na pokynech SCF a úřadu. |
| --- | --- |

(7)

Podle čl. 6 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1332/2008 ze dne 16. prosince 2008 o potravinářských enzymech (7) může být potravinářský enzym zařazen na seznam Unie, pouze pokud na základě dostupných vědeckých důkazů nepředstavuje použití při navržené úrovni žádné zdravotní riziko pro spotřebitele. Menší počet údajů požadovaných pro posouzení rizika v souvislosti s potravinářskými enzymy získávanými z jedlých částí geneticky nemodifikovaných zvířat a rostlin a z mikroorganismů, které mají status QPS, nemá negativní dopad na kvalitu posouzení rizika založeného na pokynech SCF a úřadu.

| (8) | Pokud jde o seskupování určitých potravinářských enzymů do jedné žádosti, úřad již ve svých pokynech k požadavkům na údaje pro hodnocení žádostí pro potravinářské enzymy uvedl, že určité potravinářské enzymy se stejnou katalytickou aktivitou, produkované stejným kmenem mikroorganismu a v podstatě stejným výrobním procesem mohou být seskupeny do jedné žádosti i přesto, že v zásadě má být posuzován každý enzym zvlášť. |
| --- | --- |

(8)

Pokud jde o seskupování určitých potravinářských enzymů do jedné žádosti, úřad již ve svých pokynech k požadavkům na údaje pro hodnocení žádostí pro potravinářské enzymy uvedl, že určité potravinářské enzymy se stejnou katalytickou aktivitou, produkované stejným kmenem mikroorganismu a v podstatě stejným výrobním procesem mohou být seskupeny do jedné žádosti i přesto, že v zásadě má být posuzován každý enzym zvlášť.

| (9) | Je vhodné, aby potravinářské enzymy získané z jedlých částí rostlin nebo zvířat, které mají stejnou katalytickou aktivitu, jsou zpracovány ze stejného zdroje (např. na úrovni druhu) a které prochází v podstatě stejným výrobním procesem, mohly být seskupeny do jedné žádosti. |
| --- | --- |

(9)

Je vhodné, aby potravinářské enzymy získané z jedlých částí rostlin nebo zvířat, které mají stejnou katalytickou aktivitu, jsou zpracovány ze stejného zdroje (např. na úrovni druhu) a které prochází v podstatě stejným výrobním procesem, mohly být seskupeny do jedné žádosti.

| (10) | Je rovněž vhodné, aby potravinářské enzymy získané z mikroorganismů, jež mají status QPS, nebo potravinářské enzymy, které byly hodnoceny a schváleny příslušnými orgány ve Francii nebo Dánsku v souladu s pokyny SCF z roku 1992, mohly být seskupeny do jedné žádosti za stejných podmínek. |
| --- | --- |

(10)

Je rovněž vhodné, aby potravinářské enzymy získané z mikroorganismů, jež mají status QPS, nebo potravinářské enzymy, které byly hodnoceny a schváleny příslušnými orgány ve Francii nebo Dánsku v souladu s pokyny SCF z roku 1992, mohly být seskupeny do jedné žádosti za stejných podmínek.

| (11) | Podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1331/2008 může úřad během posuzování rizika požadovat v řádně odůvodněných případech dodatečné informace. |
| --- | --- |

(11)

Podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1331/2008 může úřad během posuzování rizika požadovat v řádně odůvodněných případech dodatečné informace.

| (12) | Vytvoření seznamu potravinářských enzymů Unie by mělo probíhat hladce a nemělo by narušovat stávající trh s potravinářskými enzymy. Výjimka z požadavku předkládat toxikologické údaje a možnost seskupení dokumentace sníží zátěž žadatelů, a to zejména malých a středních podniků. |
| --- | --- |

(12)

Vytvoření seznamu potravinářských enzymů Unie by mělo probíhat hladce a nemělo by narušovat stávající trh s potravinářskými enzymy. Výjimka z požadavku předkládat toxikologické údaje a možnost seskupení dokumentace sníží zátěž žadatelů, a to zejména malých a středních podniků.

| (13) | Výjimka z požadavku předkládat toxikologické údaje a možnost seskupení dokumentace by se neměly vztahovat na potravinářské enzymy, které jsou vyráběny z geneticky modifikovaných rostlin nebo zvířat definovaných v čl. 2 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (8), a ani na potravinářské enzymy, které jsou vyráběny z geneticky modifikovaných mikroorganismů nebo vyráběny s pomocí takových mikroorganismů definovaných v čl. 2 písm. b) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/41/ES ze dne 6. května 2009 o uzavřeném nakládání s geneticky modifikovanými mikroorganismy (9). Pokud se však jedná o potravinářské enzymy získané z geneticky modifikovaných mikroorganismů pomocí technik uvedených v příloze II části A bodě 4 směrnice 2009/41/ES, měla by výjimka z požadavku předkládat toxikologické údaje platit, pokud mají rodičovské kmeny mikroorganismů status QPS (10). |
| --- | --- |

(13)

Výjimka z požadavku předkládat toxikologické údaje a možnost seskupení dokumentace by se neměly vztahovat na potravinářské enzymy, které jsou vyráběny z geneticky modifikovaných rostlin nebo zvířat definovaných v čl. 2 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (8), a ani na potravinářské enzymy, které jsou vyráběny z geneticky modifikovaných mikroorganismů nebo vyráběny s pomocí takových mikroorganismů definovaných v čl. 2 písm. b) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/41/ES ze dne 6. května 2009 o uzavřeném nakládání s geneticky modifikovanými mikroorganismy (9). Pokud se však jedná o potravinářské enzymy získané z geneticky modifikovaných mikroorganismů pomocí technik uvedených v příloze II části A bodě 4 směrnice 2009/41/ES, měla by výjimka z požadavku předkládat toxikologické údaje platit, pokud mají rodičovské kmeny mikroorganismů status QPS (10).

| (14) | Nařízení (EU) č. 234/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(14)

Nařízení (EU) č. 234/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (15) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(15)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (EU) č. 234/2011 se mění takto:

| (1) | Vkládá se nový článek 1a, který zní:
  „Článek 1a
  Definice
  Pro účely tohoto nařízení se:






  a) | „statusem kvalifikované presumpce bezpečnosti“ rozumí bezpečnostní status, který úřad přiřadil vybraným skupinám mikroorganismů na základě posouzení, z něhož nevyplývají obavy o bezpečnost; |
| --- | --- | --- |

(1)

Vkládá se nový článek 1a, který zní:

„Článek 1a

Definice

Pro účely tohoto nařízení se:

a)

„statusem kvalifikované presumpce bezpečnosti“ rozumí bezpečnostní status, který úřad přiřadil vybraným skupinám mikroorganismů na základě posouzení, z něhož nevyplývají obavy o bezpečnost;

| b) | „pokyny SCF z roku 1992“ rozumí pokyny pro předkládání údajů o potravinářských enzymech uvedené ve stanovisku Vědeckého výboru pro potraviny (Scientific Committee on Food, SCF) předloženém dne 11. dubna 1991 (11). |
| --- | --- |

b)

„pokyny SCF z roku 1992“ rozumí pokyny pro předkládání údajů o potravinářských enzymech uvedené ve stanovisku Vědeckého výboru pro potraviny (Scientific Committee on Food, SCF) předloženém dne 11. dubna 1991 (11).

| (2) | Do článku 8 se vkládají odstavce 3, 4, 5 a 6, které znějí:
  „3.   Odchylně od odst. 1 písm. l) nemusí dokumentace předložená na podporu žádosti o hodnocení bezpečnosti potravinářského enzymu obsahovat toxikologické údaje, pokud je daný potravinářský enzym získán z:






  a) | jedlých částí rostlin a zvířat, které jsou určeny ke konzumaci člověkem nebo u nichž lze důvodně předpokládat, že je člověk bude konzumovat; nebo |
| --- | --- | --- |

(2)

Do článku 8 se vkládají odstavce 3, 4, 5 a 6, které znějí:

„3.   Odchylně od odst. 1 písm. l) nemusí dokumentace předložená na podporu žádosti o hodnocení bezpečnosti potravinářského enzymu obsahovat toxikologické údaje, pokud je daný potravinářský enzym získán z:

a)

jedlých částí rostlin a zvířat, které jsou určeny ke konzumaci člověkem nebo u nichž lze důvodně předpokládat, že je člověk bude konzumovat; nebo

| b) | mikroorganismů, kterým byl přiřazen status kvalifikované presumpce bezpečnosti. |
| --- | --- |

b)

mikroorganismů, kterým byl přiřazen status kvalifikované presumpce bezpečnosti.

4.   Odstavec 3 se nepoužije v případě, že dotčené rostliny nebo zvířata jsou geneticky modifikovanými organismy podle definice čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1829/2003, nebo je-li dotčený mikroorganismus geneticky modifikovaným mikroorganismem podle definice v čl. 2 písm. b) směrnice 2009/41/ES (12). Ustanovení odst. 3 písm. b) se však použije na mikroorganismy, u nichž ke genetické modifikaci dochází pomocí technik/metod uvedených v příloze II části A bodě 4 směrnice 2009/41/ES.

5.   Potravinářské enzymy mohou být seskupeny do jedné žádosti za podmínky, že mají stejnou katalytickou aktivitu, jsou zpracovány ze stejného výchozího materiálu (např. na úrovni druhu), prochází v podstatě stejným výrobním procesem a byly získány z:

| a) | jedlých částí rostlin či zvířat, které jsou určeny ke konzumaci člověkem nebo u nichž lze důvodně předpokládat, že je člověk bude konzumovat; nebo |
| --- | --- |

a)

jedlých částí rostlin či zvířat, které jsou určeny ke konzumaci člověkem nebo u nichž lze důvodně předpokládat, že je člověk bude konzumovat; nebo

| b) | mikroorganismů, kterým byl přiřazen status kvalifikované presumpce bezpečnosti; nebo |
| --- | --- |

b)

mikroorganismů, kterým byl přiřazen status kvalifikované presumpce bezpečnosti; nebo

| c) | mikroorganismů, jež byly použity ve výrobě potravinářských enzymů, které byly hodnoceny a povoleny příslušnými orgány buď ve Francii nebo Dánsku v souladu s pokyny SCF z roku 1992. |
| --- | --- |

c)

mikroorganismů, jež byly použity ve výrobě potravinářských enzymů, které byly hodnoceny a povoleny příslušnými orgány buď ve Francii nebo Dánsku v souladu s pokyny SCF z roku 1992.

6.   Odstavec 5 se nepoužije v případě, že dotčené rostliny nebo zvířata jsou geneticky modifikovanými organismy podle definice čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1829/2003, nebo je-li dotčený mikroorganismus geneticky modifikovaným mikroorganismem podle definice v čl. 2 písm. b) směrnice 2009/41/ES.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. června 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. 354, 31.12.2008, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 64, 11.3.2011, s. 15.

2

(3)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_27.pdf.

3

(4)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports_en.html.

4

(5)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1305.htm.

5

(6)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/587.pdf.

6

(7)  Úř. věst. L 354, 31.12.2008, s. 7.

7

(8)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.

8

(9)  Úř. věst. L 125, 21.5.2009, s. 75.

9

(10)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/587.pdf. Viz strana 13.

10

(11)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_27.pdf.“

11

(12)  Úř. věst. L 125, 21.5.2009, s. 75.“

12

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 168/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 168/24

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 563/2012

ze dne 27. června 2012,

kterým se mění příloha VII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004, pokud jde o seznam referenčních laboratoří EU

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (1), a zejména na čl. 32 odst. 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 882/2004 stanoví obecné úkoly, povinnosti a požadavky pro referenční laboratoře Evropské unie (EU) pro potraviny a krmiva a pro oblast zdraví zvířat a pro živá zvířata. Referenční laboratoře EU pro potraviny a krmiva jsou uvedeny v části I přílohy VII uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 882/2004 stanoví obecné úkoly, povinnosti a požadavky pro referenční laboratoře Evropské unie (EU) pro potraviny a krmiva a pro oblast zdraví zvířat a pro živá zvířata. Referenční laboratoře EU pro potraviny a krmiva jsou uvedeny v části I přílohy VII uvedeného nařízení.

| (2) | Směrnice Rady 96/23/ES ze dne 29. dubna 1996 o kontrolních opatřeních u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech a o zrušení směrnic 85/358/EHS a 86/469/EHS a rozhodnutí 89/187/EHS a 91/664/EHS (2) stanoví kontrolní opatření u látek a skupin reziduí uvedených v příloze I zmíněné směrnice. |
| --- | --- |

(2)

Směrnice Rady 96/23/ES ze dne 29. dubna 1996 o kontrolních opatřeních u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech a o zrušení směrnic 85/358/EHS a 86/469/EHS a rozhodnutí 89/187/EHS a 91/664/EHS (2) stanoví kontrolní opatření u látek a skupin reziduí uvedených v příloze I zmíněné směrnice.

| (3) | Po reorganizaci laboratorních činností v Nizozemsku byly všechny funkce, včetně veškeré infrastruktury a pracovníků ústavu Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM), jenž byl doposud uveden jako referenční laboratoř EU pro rezidua veterinárních léčivých přípravků a kontaminujících látek v potravinách živočišného původu pro rezidua uvedená v příloze I skupině A 1, A 2, A 3, A 4, B 2 d) a B 3 d) směrnice 96/23/ES, převedeny na RIKILT (ústav bezpečnosti potravin). Úkoly prováděné ústavem RIVM byly přiděleny ústavu RIKILT na základě rámcové smlouvy, jejíž platnost skončila dne 31. prosince 2011. |
| --- | --- |

(3)

Po reorganizaci laboratorních činností v Nizozemsku byly všechny funkce, včetně veškeré infrastruktury a pracovníků ústavu Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM), jenž byl doposud uveden jako referenční laboratoř EU pro rezidua veterinárních léčivých přípravků a kontaminujících látek v potravinách živočišného původu pro rezidua uvedená v příloze I skupině A 1, A 2, A 3, A 4, B 2 d) a B 3 d) směrnice 96/23/ES, převedeny na RIKILT (ústav bezpečnosti potravin). Úkoly prováděné ústavem RIVM byly přiděleny ústavu RIKILT na základě rámcové smlouvy, jejíž platnost skončila dne 31. prosince 2011.

| (4) | Vzhledem k tomu, že se období platnosti smlouvy pro ústav RIVM blížilo ke konci, byla vyhlášena výzva k výběru referenční laboratoře EU nahrazující uvedenou laboratoř. RIKILT (ústav bezpečnosti potravin) byl vybrán na základě splnění všech požadovaných kritérií a jako takový by měl být určen. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k tomu, že se období platnosti smlouvy pro ústav RIVM blížilo ke konci, byla vyhlášena výzva k výběru referenční laboratoře EU nahrazující uvedenou laboratoř. RIKILT (ústav bezpečnosti potravin) byl vybrán na základě splnění všech požadovaných kritérií a jako takový by měl být určen.

| (5) | Vzhledem k významu látek v příloze I skupinách A 1 až A 4 směrnice 96/23/ES a skutečnosti, že RIKILT (ústav bezpečnosti potravin) byl vybrán na základě splnění všech požadovaných kritérií, měl by být určen jako příslušná referenční laboratoř EU pro rezidua veterinárních léčivých přípravků a kontaminujících látek v potravinách živočišného původu pro rezidua uvedená v příloze I skupině A 1, A 2, A 3, A 4, B 2 d) a B 3 d) směrnice 96/23/ES s účinkem ode dne 1. ledna 2012. Toto nařízení se použije se zpětnou platností ode dne 1. ledna 2012. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k významu látek v příloze I skupinách A 1 až A 4 směrnice 96/23/ES a skutečnosti, že RIKILT (ústav bezpečnosti potravin) byl vybrán na základě splnění všech požadovaných kritérií, měl by být určen jako příslušná referenční laboratoř EU pro rezidua veterinárních léčivých přípravků a kontaminujících látek v potravinách živočišného původu pro rezidua uvedená v příloze I skupině A 1, A 2, A 3, A 4, B 2 d) a B 3 d) směrnice 96/23/ES s účinkem ode dne 1. ledna 2012. Toto nařízení se použije se zpětnou platností ode dne 1. ledna 2012.

| (6) | Příloha VII část I nařízení (ES) č. 882/2004 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(6)

Příloha VII část I nařízení (ES) č. 882/2004 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V příloze VII části I nařízení (ES) č. 882/2004 se bod 12 písm. a) nahrazuje tímto:

| „a) | pro rezidua uvedená v příloze I směrnice 96/23/ES skupině A 1, A 2, A 3, A 4, B 2 d) a B 3 d):
  RIKILT – Institute for Food Safety, part of Wageningen UR
  Wageningen
  Nizozemsko“ |
| --- | --- |

„a)

pro rezidua uvedená v příloze I směrnice 96/23/ES skupině A 1, A 2, A 3, A 4, B 2 d) a B 3 d):

RIKILT – Institute for Food Safety, part of Wageningen UR

Wageningen

Nizozemsko“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2012.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. června 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 10.

2

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 168/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 168/26

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 564/2012

ze dne 27. června 2012,

kterým se pro rok 2012 stanoví rozpočtové stropy použitelné na některé režimy přímých podpor stanovené nařízením Rady (ES) č. 73/2009

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2007, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003 (1), a zejména na čl. 51 odst. 2 první pododstavec, čl. 69 odst. 3 první pododstavec, čl. 123 odst. 1 první pododstavec, čl. 128 odst. 2 druhý pododstavec a čl. 131 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Pro členské státy, které v roce 2012 zavedou režim jednotné platby podle hlavy III nařízení (ES) č. 73/2009, je třeba pro rok 2012 stanovit rozpočtové stropy pro všechny platby uvedené v článcích 52, 53 a 54 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Pro členské státy, které v roce 2012 zavedou režim jednotné platby podle hlavy III nařízení (ES) č. 73/2009, je třeba pro rok 2012 stanovit rozpočtové stropy pro všechny platby uvedené v článcích 52, 53 a 54 uvedeného nařízení.

| (2) | Pro členské státy, které v roce 2012 využívají možností stanovených v čl. 69 odst. 1 nebo čl. 131 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009, je třeba pro rok 2012 stanovit rozpočtové stropy pro zvláštní podporu podle hlavy II kapitoly 5 nařízení (ES) č. 73/2009. |
| --- | --- |

(2)

Pro členské státy, které v roce 2012 využívají možností stanovených v čl. 69 odst. 1 nebo čl. 131 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009, je třeba pro rok 2012 stanovit rozpočtové stropy pro zvláštní podporu podle hlavy II kapitoly 5 nařízení (ES) č. 73/2009.

| (3) | Ustanovení čl. 69 odst. 4 nařízení (ES) č. 73/2009 omezuje zdroje, které lze využít pro jakékoli opatření vázané na produkci stanovené v čl. 68 odst. 1 písm. a) bodech i), ii), iii) a iv) a v čl. 68 odst. 1 písm. b) a e), na 3,5 % vnitrostátních stropů podle článku 40 téhož nařízení. Z důvodu jasnosti je vhodné, aby Komise zveřejnila stropy vyplývající z částek oznámených členskými státy pro dotčená opatření. |
| --- | --- |

(3)

Ustanovení čl. 69 odst. 4 nařízení (ES) č. 73/2009 omezuje zdroje, které lze využít pro jakékoli opatření vázané na produkci stanovené v čl. 68 odst. 1 písm. a) bodech i), ii), iii) a iv) a v čl. 68 odst. 1 písm. b) a e), na 3,5 % vnitrostátních stropů podle článku 40 téhož nařízení. Z důvodu jasnosti je vhodné, aby Komise zveřejnila stropy vyplývající z částek oznámených členskými státy pro dotčená opatření.

| (4) | Podle čl. 69 odst. 6 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009 byly částky vypočtené v souladu s čl. 69 odst. 7 uvedeného nařízení stanoveny v příloze III nařízení Komise (ES) č. 1120/2009 ze dne 29. října 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu jednotné platby podle hlavy III nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (2). Z důvodu jasnosti je vhodné, aby Komise zveřejnila částky, které členské státy oznámí a zamýšlejí použít v souladu s čl. 69 odst. 6 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009. |
| --- | --- |

(4)

Podle čl. 69 odst. 6 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009 byly částky vypočtené v souladu s čl. 69 odst. 7 uvedeného nařízení stanoveny v příloze III nařízení Komise (ES) č. 1120/2009 ze dne 29. října 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu jednotné platby podle hlavy III nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (2). Z důvodu jasnosti je vhodné, aby Komise zveřejnila částky, které členské státy oznámí a zamýšlejí použít v souladu s čl. 69 odst. 6 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009.

| (5) | Z důvodu jasnosti je vhodné, aby byly zveřejněny rozpočtové stropy pro režim jednotné platby pro rok 2012 po odečtení stropů stanovených pro platby uvedené v článcích 52, 53, 54 a 68 nařízení (ES) č. 73/2009 od stropů uvedených v příloze VIII téhož nařízení. Částka, která se má ze zmíněné přílohy VIII odečíst, aby byla financována zvláštní podpora podle článku 68 nařízení (ES) č. 73/2009, odpovídá rozdílu mezi celkovou částkou zvláštní podpory oznámenou členskými státy a částkou oznámenou k financování zvláštní podpory v souladu s čl. 69 odst. 6 písm. a) téhož nařízení. V případě, že se členský stát provádějící režim jednotné platby rozhodne poskytnout podporu uvedenou v čl. 68 odst. 1 písm. c), musí být částka oznámená Komisi zahrnuta do stropu režimu jednotné platby, neboť tato podpora má podobu zvýšení jednotkové hodnoty a/nebo počtu platebních nároků přiznaných zemědělci. |
| --- | --- |

(5)

Z důvodu jasnosti je vhodné, aby byly zveřejněny rozpočtové stropy pro režim jednotné platby pro rok 2012 po odečtení stropů stanovených pro platby uvedené v článcích 52, 53, 54 a 68 nařízení (ES) č. 73/2009 od stropů uvedených v příloze VIII téhož nařízení. Částka, která se má ze zmíněné přílohy VIII odečíst, aby byla financována zvláštní podpora podle článku 68 nařízení (ES) č. 73/2009, odpovídá rozdílu mezi celkovou částkou zvláštní podpory oznámenou členskými státy a částkou oznámenou k financování zvláštní podpory v souladu s čl. 69 odst. 6 písm. a) téhož nařízení. V případě, že se členský stát provádějící režim jednotné platby rozhodne poskytnout podporu uvedenou v čl. 68 odst. 1 písm. c), musí být částka oznámená Komisi zahrnuta do stropu režimu jednotné platby, neboť tato podpora má podobu zvýšení jednotkové hodnoty a/nebo počtu platebních nároků přiznaných zemědělci.

| (6) | Pro členské státy, které v roce 2012 zavedou režim jednotné platby na plochu podle hlavy V kapitoly 2 nařízení (ES) č. 73/2009, je třeba stanovit roční finanční rámce v souladu s čl. 123 odst. 1 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Pro členské státy, které v roce 2012 zavedou režim jednotné platby na plochu podle hlavy V kapitoly 2 nařízení (ES) č. 73/2009, je třeba stanovit roční finanční rámce v souladu s čl. 123 odst. 1 uvedeného nařízení.

| (7) | Z důvodu jasnosti je vhodné, aby byla zveřejněna maximální částka finančních prostředků daných k dispozici členským státům používajícím režim jednotné platby na plochu na poskytování oddělené platby na cukr v roce 2012 podle článku 126 nařízení (ES) č. 73/2009, která byla stanovena na základě jejich oznámení. |
| --- | --- |

(7)

Z důvodu jasnosti je vhodné, aby byla zveřejněna maximální částka finančních prostředků daných k dispozici členským státům používajícím režim jednotné platby na plochu na poskytování oddělené platby na cukr v roce 2012 podle článku 126 nařízení (ES) č. 73/2009, která byla stanovena na základě jejich oznámení.

| (8) | Z důvodu jasnosti je vhodné, aby byla zveřejněna maximální částka finančních prostředků daných k dispozici členským státům používajícím režim jednotné platby na plochu na poskytování oddělené platby na ovoce a zeleninu v roce 2012 podle článku 127 nařízení (ES) č. 73/2009, která byla stanovena na základě jejich oznámení. |
| --- | --- |

(8)

Z důvodu jasnosti je vhodné, aby byla zveřejněna maximální částka finančních prostředků daných k dispozici členským státům používajícím režim jednotné platby na plochu na poskytování oddělené platby na ovoce a zeleninu v roce 2012 podle článku 127 nařízení (ES) č. 73/2009, která byla stanovena na základě jejich oznámení.

| (9) | Pro členské státy používající režim jednotné platby na plochu je vhodné, aby byly na základě jejich oznámení zveřejněny rozpočtové stropy pro rok 2012 pro přechodné platby na ovoce a zeleninu v roce 2012 podle čl. 128 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009. |
| --- | --- |

(9)

Pro členské státy používající režim jednotné platby na plochu je vhodné, aby byly na základě jejich oznámení zveřejněny rozpočtové stropy pro rok 2012 pro přechodné platby na ovoce a zeleninu v roce 2012 podle čl. 128 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009.

| (10) | Z důvodu jasnosti je vhodné, aby byla zveřejněna maximální částka finančních prostředků daných k dispozici členským státům používajícím režim jednotné platby na plochu na poskytování oddělené platby na bobuloviny v roce 2012 podle článku 129 nařízení (ES) č. 73/2009, která byla stanovena na základě jejich oznámení. |
| --- | --- |

(10)

Z důvodu jasnosti je vhodné, aby byla zveřejněna maximální částka finančních prostředků daných k dispozici členským státům používajícím režim jednotné platby na plochu na poskytování oddělené platby na bobuloviny v roce 2012 podle článku 129 nařízení (ES) č. 73/2009, která byla stanovena na základě jejich oznámení.

| (11) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro přímé platby, |
| --- | --- |

(11)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro přímé platby,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Rozpočtové stropy pro rok 2012 uvedené v čl. 51 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze I tohoto nařízení.

2.   Rozpočtové stropy pro rok 2012 uvedené v čl. 69 odst. 3 a čl. 131 odst. 4 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze II tohoto nařízení.

3.   Rozpočtové stropy pro rok 2012 pro podporu podle čl. 68 odst. 1 písm. a) bodů i), ii), iii) a iv) a podle čl. 68 odst. 1 písm. b) a e) nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze III tohoto nařízení.

4.   Částky, které mohou být členskými státy použity v souladu s čl. 69 odst. 6 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009 na pokrytí zvláštní podpory podle čl. 68 odst. 1 téhož nařízení, jsou stanoveny v příloze IV tohoto nařízení.

5.   Rozpočtové stropy pro rok 2012 pro režim jednotné platby podle hlavy III nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze V tohoto nařízení.

6.   Roční finanční rámce pro rok 2012 uvedené v čl. 123 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze VI tohoto nařízení.

7.   Maximální výše finančních prostředků daných v roce 2012 k dispozici České republice, Litvě, Lotyšsku, Maďarsku, Polsku, Rumunsku a Slovensku na poskytování oddělené platby na cukr uvedené v článku 126 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze VII tohoto nařízení.

8.   Maximální výše finančních prostředků daných v roce 2012 k dispozici České republice, Maďarsku, Polsku a Slovensku na poskytování oddělené platby na ovoce a zeleninu uvedené v článku 127 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze VIII tohoto nařízení.

9.   Rozpočtové stropy pro rok 2012 uvedené v čl. 128 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze IX tohoto nařízení.

10.   Maximální výše finančních prostředků daných v roce 2012 k dispozici Bulharsku, Maďarsku a Polsku na poskytování oddělené platby na bobuloviny uvedené v článku 129 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze X tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. června 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16.

1

(2)  Úř. věst. L 316, 2.12.2009, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA I

ROZPOČTOVÉ STROPY PRO PŘÍMÉ PLATBY, KTERÉ MAJÍ BÝT POSKYTOVÁNY PODLE ČLÁNKŮ 52, 53 A 54 NAŘÍZENÍ (ES) č. 73/2009

Kalendářní rok 2012

| (v tisících EUR) |
| --- |
| | BE | DK | ES | FR | IT | AT | PT | SI | FI | SE |
| Prémie na ovce a kozy | | | | | | | 21 892 | | 600 | |
| Doplňková prémie na ovce a kozy | | | | | | | 7 184 | | 200 | |
| Prémie na krávy bez tržní produkce mléka | 77 565 | | 261 153 | 525 622 | | 70 578 | 78 695 | | | |
| Dodatečná prémie na krávy bez tržní produkce mléka | 19 389 | | 26 000 | | | 99 | 9 462 | | | |
| Ovoce a zelenina kromě rajčat – čl. 54 odst. 2 | | | | 33 025 | 850 | | | | | |

(v tisících EUR)

BE

DK

ES

FR

IT

AT

PT

SI

FI

SE

Prémie na ovce a kozy

21 892

600

Doplňková prémie na ovce a kozy

7 184

200

Prémie na krávy bez tržní produkce mléka

77 565

261 153

525 622

70 578

78 695

Dodatečná prémie na krávy bez tržní produkce mléka

19 389

26 000

99

9 462

Ovoce a zelenina kromě rajčat – čl. 54 odst. 2

33 025

850

---

PŘÍLOHA II

ROZPOČTOVÉ STROPY PRO ZVLÁŠTNÍ PODPORU PODLE ČL. 68 ODST. 1 NAŘÍZENÍ (ES) č. 73/2009

Kalendářní rok 2012

| Členský stát | (v tisících EUR) |
| --- | --- |
| Belgie | 8 600 |
| Bulharsko | 28 500 |
| Česká republika | 31 826 |
| Dánsko | 36 325 |
| Estonsko | 1 253 |
| Irsko | 25 000 |
| Řecko | 108 000 |
| Španělsko | 248 065 |
| Francie | 466 600 |
| Itálie | 321 950 |
| Lotyšsko | 5 130 |
| Litva | 13 304 |
| Maďarsko | 130 898 |
| Nizozemsko | 37 900 |
| Rakousko | 13 900 |
| Polsko | 106 558 |
| Portugalsko | 34 111 |
| Rumunsko | 37 545 |
| Slovinsko | 13 154 |
| Slovensko | 12 000 |
| Finsko | 52 483 |
| Švédsko | 3 469 |
| Spojené království | 29 800 |
| Částky oznámené členskými státy k poskytnutí podpory podle čl. 68 odst. 1 písm. c), které jsou zahrnuty ve stropu režimu jednotných plateb.
  Řecko: 30 000 tisíc EUR
  Slovinsko: 5 400 tisíc EUR |

Členský stát

(v tisících EUR)

Belgie

8 600

Bulharsko

28 500

Česká republika

31 826

Dánsko

36 325

Estonsko

1 253

Irsko

25 000

Řecko

108 000

Španělsko

248 065

Francie

466 600

Itálie

321 950

Lotyšsko

5 130

Litva

13 304

Maďarsko

130 898

Nizozemsko

37 900

Rakousko

13 900

Polsko

106 558

Portugalsko

34 111

Rumunsko

37 545

Slovinsko

13 154

Slovensko

12 000

Finsko

52 483

Švédsko

3 469

Spojené království

29 800

Částky oznámené členskými státy k poskytnutí podpory podle čl. 68 odst. 1 písm. c), které jsou zahrnuty ve stropu režimu jednotných plateb.

Řecko: 30 000 tisíc EUR

Slovinsko: 5 400 tisíc EUR

---

PŘÍLOHA III

ROZPOČTOVÉ STROPY PRO PODPORU PODLE ČL. 68 ODST. 1 PÍSM. a) BODŮ i), ii), iii) A iv) A PODLE ČL. 68 ODST. 1 PÍSM. b) A e) NAŘÍZENÍ (ES) č. 73/2009

Kalendářní rok 2012

| Členský stát | (v tisících EUR) |
| --- | --- |
| Belgie | 4 461 |
| Bulharsko | 28 500 |
| Česká republika | 31 826 |
| Dánsko | 18 285 |
| Estonsko | 1 253 |
| Irsko | 25 000 |
| Řecko | 78 000 |
| Španělsko | 184 965 |
| Francie | 297 600 |
| Itálie | 152 950 |
| Lotyšsko | 5 130 |
| Litva | 13 304 |
| Maďarsko | 46 164 |
| Nizozemsko | 30 100 |
| Rakousko | 13 900 |
| Polsko | 106 558 |
| Portugalsko | 21 210 |
| Rumunsko | 37 545 |
| Slovinsko | 7 754 |
| Slovensko | 12 000 |
| Finsko | 52 483 |
| Švédsko | 3 469 |
| Spojené království | 29 800 |

Členský stát

(v tisících EUR)

Belgie

4 461

Bulharsko

28 500

Česká republika

31 826

Dánsko

18 285

Estonsko

1 253

Irsko

25 000

Řecko

78 000

Španělsko

184 965

Francie

297 600

Itálie

152 950

Lotyšsko

5 130

Litva

13 304

Maďarsko

46 164

Nizozemsko

30 100

Rakousko

13 900

Polsko

106 558

Portugalsko

21 210

Rumunsko

37 545

Slovinsko

7 754

Slovensko

12 000

Finsko

52 483

Švédsko

3 469

Spojené království

29 800

---

PŘÍLOHA IV

ČÁSTKY, KTERÉ MAJÍ BÝT ČLENSKÝMI STÁTY POUŽITY V SOULADU S ČL. 69 ODST. 6 PÍSM. a) NAŘÍZENÍ (ES) č. 73/2009 NA POKRYTÍ ZVLÁŠTNÍ PODPORY STANOVENÉ V ČL. 68 ODST. 1 UVEDENÉHO NAŘÍZENÍ

Kalendářní rok 2012

| Členský stát | (v tisících EUR) |
| --- | --- |
| Belgie | 8 600 |
| Dánsko | 23 250 |
| Irsko | 23 900 |
| Řecko | 70 000 |
| Španělsko | 144 400 |
| Francie | 84 000 |
| Itálie | 144 900 |
| Nizozemsko | 31 700 |
| Rakousko | 11 900 |
| Portugalsko | 21 700 |
| Slovinsko | 5 400 |
| Finsko | 6 190 |

Členský stát

(v tisících EUR)

Belgie

8 600

Dánsko

23 250

Irsko

23 900

Řecko

70 000

Španělsko

144 400

Francie

84 000

Itálie

144 900

Nizozemsko

31 700

Rakousko

11 900

Portugalsko

21 700

Slovinsko

5 400

Finsko

6 190

---

PŘÍLOHA V

ROZPOČTOVÉ STROPY PRO REŽIM JEDNOTNÉ PLATBY

Kalendářní rok 2012

| Členský stát | (v tisících EUR) |
| --- | --- |
| Belgie | 517 901 |
| Dánsko | 1 035 927 |
| Německo | 5 852 938 |
| Irsko | 1 339 769 |
| Řecko | 2 225 227 |
| Španělsko | 4 913 824 |
| Francie | 7 586 247 |
| Itálie | 4 202 085 |
| Lucembursko | 37 671 |
| Malta | 5 137 |
| Nizozemsko | 891 551 |
| Rakousko | 679 111 |
| Portugalsko | 476 907 |
| Slovinsko | 129 221 |
| Finsko | 523 455 |
| Švédsko | 767 437 |
| Spojené království | 3 958 242 |

Členský stát

(v tisících EUR)

Belgie

517 901

Dánsko

1 035 927

Německo

5 852 938

Irsko

1 339 769

Řecko

2 225 227

Španělsko

4 913 824

Francie

7 586 247

Itálie

4 202 085

Lucembursko

37 671

Malta

5 137

Nizozemsko

891 551

Rakousko

679 111

Portugalsko

476 907

Slovinsko

129 221

Finsko

523 455

Švédsko

767 437

Spojené království

3 958 242

---

PŘÍLOHA VI

ROČNÍ FINANČNÍ RÁMCE PRO REŽIM JEDNOTNÉ PLATBY NA PLOCHU

Kalendářní rok 2012

| Členský stát | (v tisících EUR) |
| --- | --- |
| Bulharsko | 472 216 |
| Česká republika | 755 659 |
| Estonsko | 90 789 |
| Kypr | 45 787 |
| Lotyšsko | 125 540 |
| Litva | 323 394 |
| Maďarsko | 1 033 364 |
| Polsko | 2 504 542 |
| Rumunsko | 1 043 001 |
| Slovensko | 328 485 |

Členský stát

(v tisících EUR)

Bulharsko

472 216

Česká republika

755 659

Estonsko

90 789

Kypr

45 787

Lotyšsko

125 540

Litva

323 394

Maďarsko

1 033 364

Polsko

2 504 542

Rumunsko

1 043 001

Slovensko

328 485

---

PŘÍLOHA VII

MAXIMÁLNÍ VÝŠE FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ DANÝCH K DISPOZICI ČLENSKÝM STÁTŮM NA POSKYTOVÁNÍ ODDĚLENÉ PLATBY NA CUKR PODLE ČLÁNKU 126 NAŘÍZENÍ (ES) č. 73/2009

Kalendářní rok 2012

| Členský stát | (v tisících EUR) |
| --- | --- |
| Česká republika | 44 245 |
| Lotyšsko | 3 308 |
| Litva | 10 260 |
| Maďarsko | 41 010 |
| Polsko | 159 392 |
| Rumunsko | 6 062 |
| Slovensko | 19 289 |

Členský stát

(v tisících EUR)

Česká republika

44 245

Lotyšsko

3 308

Litva

10 260

Maďarsko

41 010

Polsko

159 392

Rumunsko

6 062

Slovensko

19 289

---

PŘÍLOHA VIII

MAXIMÁLNÍ VÝŠE FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ DANÝCH K DISPOZICI ČLENSKÝM STÁTŮM NA POSKYTOVÁNÍ ODDĚLENÉ PLATBY NA OVOCE A ZELENINU PODLE ČLÁNKU 127 NAŘÍZENÍ (ES) č. 73/2009

Kalendářní rok 2012

| Členský stát | (v tisících EUR) |
| --- | --- |
| Česká republika | 414 |
| Maďarsko | 4 756 |
| Polsko | 6 715 |
| Slovensko | 690 |

Členský stát

(v tisících EUR)

Česká republika

414

Maďarsko

4 756

Polsko

6 715

Slovensko

690

---

PŘÍLOHA IX

ROZPOČTOVÉ STROPY PRO PŘECHODNÉ PLATBY NA OVOCE A ZELENINU PODLE ČLÁNKU 128 NAŘÍZENÍ (ES) č. 73/2009

Kalendářní rok 2012

| (v tisících EUR) |
| --- |
| Členský stát | Kypr |
| Ovoce a zelenina kromě rajčat – čl. 128 odst. 2 | 3 359 |

(v tisících EUR)

Členský stát

Kypr

Ovoce a zelenina kromě rajčat – čl. 128 odst. 2

3 359

---

PŘÍLOHA X

MAXIMÁLNÍ VÝŠE FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ DANÝCH K DISPOZICI ČLENSKÝM STÁTŮM NA POSKYTOVÁNÍ ODDĚLENÉ PLATBY NA BOBULOVINY PODLE ČLÁNKU 129 NAŘÍZENÍ (ES) č. 73/2009

Kalendářní rok 2012

| Členský stát | (v tisících EUR) |
| --- | --- |
| Bulharsko | 226 |
| Maďarsko | 391 |
| Polsko | 11 040 |

Členský stát

(v tisících EUR)

Bulharsko

226

Maďarsko

391

Polsko

11 040

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 168/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 168/35

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 565/2012

ze dne 27. června 2012

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 27. června 2012.

Za Komisi, jménem předsedy,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | TR | 47,7 |
| ZZ | 47,7 |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 103,5 |
| ZZ | 103,5 |
| 0805 50 10 | AR | 75,4 |
| UY | 89,3 |
| ZA | 102,4 |
| ZZ | 89,0 |
| 0808 10 80 | AR | 123,6 |
| BR | 88,1 |
| CL | 108,8 |
| NZ | 134,3 |
| US | 121,2 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 107,2 |
| ZZ | 105,8 |
| 0809 10 00 | TR | 200,9 |
| ZZ | 200,9 |
| 0809 29 00 | TR | 379,6 |
| ZZ | 379,6 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

TR

47,7

ZZ

47,7

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

103,5

ZZ

103,5

0805 50 10

AR

75,4

UY

89,3

ZA

102,4

ZZ

89,0

0808 10 80

AR

123,6

BR

88,1

CL

108,8

NZ

134,3

US

121,2

UY

57,1

ZA

107,2

ZZ

105,8

0809 10 00

TR

200,9

ZZ

200,9

0809 29 00

TR

379,6

ZZ

379,6

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 168/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 168/37

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 22. června 2012

o jmenování jednoho německého náhradníka Výboru regionů

(2012/342/EU)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,

s ohledem na návrh německé vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ve dnech 22. prosince 2009 a 18. ledna 2010 přijala Rada rozhodnutí 2009/1014/EU (1) a 2010/29/EU (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2010 do 25. ledna 2015. |
| --- | --- |

(1)

Ve dnech 22. prosince 2009 a 18. ledna 2010 přijala Rada rozhodnutí 2009/1014/EU (1) a 2010/29/EU (2) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2010 do 25. ledna 2015.

| (2) | Po skončení mandátu pana Manfreda RICHTERA se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů, |
| --- | --- |

(2)

Po skončení mandátu pana Manfreda RICHTERA se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Náhradnicí Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2015, jmenována:

| — | paní Barbara HACKENSCHMIDTOVÁ, Mitglied des Landtags Brandenburg. |
| --- | --- |

—

paní Barbara HACKENSCHMIDTOVÁ, Mitglied des Landtags Brandenburg.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 22. června 2012.

Za Radu

předsedkyně

M. VESTAGER

---

(1)  Úř. věst. L 348, 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  Úř. věst. L 12, 19.1.2010, s. 11.

2

---

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 168/38 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 168/38

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 27. června 2012,

kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z Čínské lidové republiky

(2012/343/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   ZAHÁJENÍ

| (1) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) Komise dne 19. dubna 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“), pokud jde o dovoz určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“). |
| --- | --- |

(1)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) Komise dne 19. dubna 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“), pokud jde o dovoz určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).

| (2) | Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 7. března 2011 podala společnost Solae Europe S.A. („dále jen žadatel“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin v Unii (3). Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 7. března 2011 podala společnost Solae Europe S.A. („dále jen žadatel“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin v Unii (3). Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.

2.   STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM

| (3) | Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, dalšího známého výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele ČLR, dovozce, dodavatele a uživatele, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i jejich sdružení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení. |
| --- | --- |

(3)

Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, dalšího známého výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele ČLR, dovozce, dodavatele a uživatele, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i jejich sdružení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.

| (4) | Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(4)

Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (5) | Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny veškeré ústní a písemné připomínky zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(5)

Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny veškeré ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.

| (6) | Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení v souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1225/2009 uvažovalo o výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci a dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Ohledně výběru vzorku vyvážejících výrobců byly konzultovány i orgány ČLR. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení v souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1225/2009 uvažovalo o výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci a dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Ohledně výběru vzorku vyvážejících výrobců byly konzultovány i orgány ČLR.

2.1   VÝBĚR VZORKU VYVÁŽEJÍCÍCH VÝROBCŮ

| (7) | Požadované informace pro výběr vzorku v příslušných lhůtách poskytlo a spolupráci nabídlo dvacet vyvážejících výrobců. Objem prodeje v EU, jejž tito vyvážející výrobci (případně jejich skupiny) oznámili, představoval přibližně 90 % dotčeného dovozu během období šetření. Spolupráce byla tudíž považována za vysokou. |
| --- | --- |

(7)

Požadované informace pro výběr vzorku v příslušných lhůtách poskytlo a spolupráci nabídlo dvacet vyvážejících výrobců. Objem prodeje v EU, jejž tito vyvážející výrobci (případně jejich skupiny) oznámili, představoval přibližně 90 % dotčeného dovozu během období šetření. Spolupráce byla tudíž považována za vysokou.

| (8) | Vzhledem k velkému počtu (skupin) vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobců bude nutné provádět výběr vzorku. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k velkému počtu (skupin) vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobců bude nutné provádět výběr vzorku.

| (9) | Komise vybrala v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Takto vybraný vzorek původně sestával ze dvou skupin společností ve spojení představujících mimo jiné pět jednotlivých výrobců a 40 % až 50 % objemu vývozu dotčeného výrobku z ČLR do EU během období šetření. Po získání určitých indicií, že tyto dvě skupiny by se možná měly považovat za jediný subjekt pro účely uložení antidumpingového cla (viz 41. bod odůvodnění), byl vzorek rozšířen zahrnutím třetí skupiny vyvážejících výrobců, což představuje 45 % až 60 % čínského dovozu. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení Komise původní výběr vzorku i jeho pozdější rozšíření projednávala s dotčenými stranami a čínskými orgány. Dva vyvážející výrobci ve spojení vznesli námitky k rozšíření vzorku, přičemž tvrdili, že pokud by vzorek měl být rozšířen, pak by oni lépe splňovali podmínky na zařazení do vzorku jako třetí skupina vyvážejících výrobců. Je třeba zdůraznit, že v souladu s ustanoveními čl. 17 odst. 1 základního nařízení navrhovaný nový vzorek sestával ze tří skupin vyvážejících výrobců s největším objemem prodeje dotčeného výrobku v EU během období šetření. Kromě toho objem prodeje dotčeného výrobku v EU během období šetření od obou výrobců ve spojení, kteří tvrdili, že by měli být vybráni do třetí skupiny, byl velmi malý, přičemž představoval méně než 10 % příslušného objemu vybrané třetí skupiny. Proto bylo potvrzeno, že reprezentativnost rozšířeného vzorku byla nejlepší při rozšíření na navrhované tři skupiny. Žádné další námitky nebyly obdrženy. |
| --- | --- |

(9)

Komise vybrala v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Takto vybraný vzorek původně sestával ze dvou skupin společností ve spojení představujících mimo jiné pět jednotlivých výrobců a 40 % až 50 % objemu vývozu dotčeného výrobku z ČLR do EU během období šetření. Po získání určitých indicií, že tyto dvě skupiny by se možná měly považovat za jediný subjekt pro účely uložení antidumpingového cla (viz 41. bod odůvodnění), byl vzorek rozšířen zahrnutím třetí skupiny vyvážejících výrobců, což představuje 45 % až 60 % čínského dovozu. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení Komise původní výběr vzorku i jeho pozdější rozšíření projednávala s dotčenými stranami a čínskými orgány. Dva vyvážející výrobci ve spojení vznesli námitky k rozšíření vzorku, přičemž tvrdili, že pokud by vzorek měl být rozšířen, pak by oni lépe splňovali podmínky na zařazení do vzorku jako třetí skupina vyvážejících výrobců. Je třeba zdůraznit, že v souladu s ustanoveními čl. 17 odst. 1 základního nařízení navrhovaný nový vzorek sestával ze tří skupin vyvážejících výrobců s největším objemem prodeje dotčeného výrobku v EU během období šetření. Kromě toho objem prodeje dotčeného výrobku v EU během období šetření od obou výrobců ve spojení, kteří tvrdili, že by měli být vybráni do třetí skupiny, byl velmi malý, přičemž představoval méně než 10 % příslušného objemu vybrané třetí skupiny. Proto bylo potvrzeno, že reprezentativnost rozšířeného vzorku byla nejlepší při rozšíření na navrhované tři skupiny. Žádné další námitky nebyly obdrženy.

2.2   VÝBĚR VZORKU DOVOZCŮ

| (10) | Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k velkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení, je třeba provést výběr vzorku. |
| --- | --- |

(10)

Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k velkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení, je třeba provést výběr vzorku.

| (11) | Se zařazením do vzorku souhlasilo sedm dovozců, kteří nejsou ve spojení, podílejících se 20 % na celkovém dovozu dotčeného výrobku do Unie. Do vzorku byli vybráni tři dovozci představující přibližně 17 % celkového dovozu z ČLR a téměř 90 % dovozu spolupracujících dovozců. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení dostaly dotčené strany možnost, aby se vyjádřily k výběru vzorku. Žádné námitky nebyly obdrženy. Jeden z dovozců zařazených do vzorku přerušil svou spolupráci a neposkytl odpověď na dotazník. |
| --- | --- |

(11)

Se zařazením do vzorku souhlasilo sedm dovozců, kteří nejsou ve spojení, podílejících se 20 % na celkovém dovozu dotčeného výrobku do Unie. Do vzorku byli vybráni tři dovozci představující přibližně 17 % celkového dovozu z ČLR a téměř 90 % dovozu spolupracujících dovozců. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení dostaly dotčené strany možnost, aby se vyjádřily k výběru vzorku. Žádné námitky nebyly obdrženy. Jeden z dovozců zařazených do vzorku přerušil svou spolupráci a neposkytl odpověď na dotazník.

2.3   ODPOVĚDI NA DOTAZNÍK A OVĚŘOVÁNÍ

| (12) | Aby bylo skupinám vyvážejících výrobců v ČLR zařazeným do vzorku, pokud o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala jim Komise za tímto účelem příslušné formuláře. V této souvislosti lze zmínit, že dvě skupiny společností zařazených do vzorku požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, zatímco zbývající skupina společností zařazených do vzorku požádala o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(12)

Aby bylo skupinám vyvážejících výrobců v ČLR zařazeným do vzorku, pokud o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala jim Komise za tímto účelem příslušné formuláře. V této souvislosti lze zmínit, že dvě skupiny společností zařazených do vzorku požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, zatímco zbývající skupina společností zařazených do vzorku požádala o individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (13) | Formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení byly zaslány rovněž vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku (jejich skupinám), kteří uvedli, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(13)

Formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení byly zaslány rovněž vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku (jejich skupinám), kteří uvedli, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení.

| (14) | Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, jakož i vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří uvedli, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování, žadateli a dalšímu známému výrobci v Unii, dovozcům zařazeným do vzorku a všem známým uživatelům. |
| --- | --- |

(14)

Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, jakož i vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří uvedli, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování, žadateli a dalšímu známému výrobci v Unii, dovozcům zařazeným do vzorku a všem známým uživatelům.

| (15) | Po vyžádání informací od výrobců v možných srovnatelných zemích Brazílii, Izraeli a ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“) byly zaslány dotazníky rovněž výrobcům, kteří nabídli spolupráci, v Brazílii a Izraeli pro účely stanovení běžné hodnoty pro společnosti, jimž nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství (viz níže 60. až 64. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(15)

Po vyžádání informací od výrobců v možných srovnatelných zemích Brazílii, Izraeli a ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“) byly zaslány dotazníky rovněž výrobcům, kteří nabídli spolupráci, v Brazílii a Izraeli pro účely stanovení běžné hodnoty pro společnosti, jimž nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství (viz níže 60. až 64. bod odůvodnění).

| (16) | Úplné odpovědi na dotazníky byly obdrženy od tří skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v ČLR, od jednoho brazilského výrobce, jednoho izraelského výrobce, jednoho výrobce v Unii (s jedním výrobním zařízením v Belgii a jedním v Dánsku), od dvou (ze tří) dovozců zařazených do vzorku a čtyř uživatelů v EU. Další brazilský výrobce předložil neúplnou odpověď. |
| --- | --- |

(16)

Úplné odpovědi na dotazníky byly obdrženy od tří skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v ČLR, od jednoho brazilského výrobce, jednoho izraelského výrobce, jednoho výrobce v Unii (s jedním výrobním zařízením v Belgii a jedním v Dánsku), od dvou (ze tří) dovozců zařazených do vzorku a čtyř uživatelů v EU. Další brazilský výrobce předložil neúplnou odpověď.

| (17) | Kromě toho byly obdrženy žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení od jednoho vyvážejícího výrobce nezařazeného do vzorku (dále jen „žadatel A“) a od jedné skupiny vyvážejících výrobců ve spojení nezařazených do vzorku (společně dále jako „žadatel B“) (4). Po analýze informací, jež předložily strany zařazené do vzorku, jakož i žádostí zahrnujících řádně vyplněné dotazníky bylo shledáno, že počet (skupin) vyvážejících výrobců, kteří mají být prošetřeni v samotném vzorku, je tak vysoký, že další individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Žadatelům bylo tudíž sděleno, že jejich žádosti o individuální zjišťování byly zamítnuty. |
| --- | --- |

(17)

Kromě toho byly obdrženy žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení od jednoho vyvážejícího výrobce nezařazeného do vzorku (dále jen „žadatel A“) a od jedné skupiny vyvážejících výrobců ve spojení nezařazených do vzorku (společně dále jako „žadatel B“) (4). Po analýze informací, jež předložily strany zařazené do vzorku, jakož i žádostí zahrnujících řádně vyplněné dotazníky bylo shledáno, že počet (skupin) vyvážejících výrobců, kteří mají být prošetřeni v samotném vzorku, je tak vysoký, že další individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Žadatelům bylo tudíž sděleno, že jejich žádosti o individuální zjišťování byly zamítnuty.

| (18) | Žadatel B zpochybnil toto rozhodnutí nezohlednit jeho žádost o individuální zjišťování. Namítal, že podle nedávného výkladu Orgánu WTO pro řešení sporů ve věci týkající se spojovacích prostředků (5) by toto zamítnutí bylo v rozporu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení a s čl. 6 odst. 10 antidumpingové dohody. Za druhé by takové zamítnutí bylo v rozporu se základní zásadou proporcionality. |
| --- | --- |

(18)

Žadatel B zpochybnil toto rozhodnutí nezohlednit jeho žádost o individuální zjišťování. Namítal, že podle nedávného výkladu Orgánu WTO pro řešení sporů ve věci týkající se spojovacích prostředků (5) by toto zamítnutí bylo v rozporu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení a s čl. 6 odst. 10 antidumpingové dohody. Za druhé by takové zamítnutí bylo v rozporu se základní zásadou proporcionality.

| (19) | Pokud jde o první argument, čl. 17 odst. 3 základního nařízení, jakož i čl. 6 odst. 10 antidumpingové dohody výslovně připouštějí, aby prošetřující orgán nebral v úvahu žádosti o individuální zjišťování, je-li počet vývozců a/nebo výrobců tak vysoký, že by takovéto zjišťování bylo neproveditelné. Zpráva Odvolacího orgánu WTO ve věci týkající se spojovacích prostředků objasnila, že včasné žádosti o individuální zjišťování by měly být „zpravidla“ akceptovány, pokud by to neznamenalo „příliš velké zatížení“ (6). V tomto případě by ověření odpovědí na dotazníky a odpovědí na formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství žadatelů o individuální zjišťování znamenalo šetření na místě v jedné společnosti (žadatel A) a dvou dalších společnostech (těch, které jsou součástí žadatele B). Během těchto šetření na místě by bylo třeba ověřit soulad s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. c), jakož i vykazovanou strukturu, náklady (včetně výrobních nákladů a nákupů), prodej a ziskovost všech těchto subjektů. Vzhledem k velkému počtu subjektů, které již byly v rámci vzorku přezkoumány, by zahrnutí dalšího žadatele skutečně znamenalo příliš velké zatížení a vážně by ohrozilo včasné ukončení šetření. Rozhodnutí nepřijmout tyto žádosti o individuální zjišťování je proto oprávněné a není v rozporu se zásadou proporcionality. |
| --- | --- |

(19)

Pokud jde o první argument, čl. 17 odst. 3 základního nařízení, jakož i čl. 6 odst. 10 antidumpingové dohody výslovně připouštějí, aby prošetřující orgán nebral v úvahu žádosti o individuální zjišťování, je-li počet vývozců a/nebo výrobců tak vysoký, že by takovéto zjišťování bylo neproveditelné. Zpráva Odvolacího orgánu WTO ve věci týkající se spojovacích prostředků objasnila, že včasné žádosti o individuální zjišťování by měly být „zpravidla“ akceptovány, pokud by to neznamenalo „příliš velké zatížení“ (6). V tomto případě by ověření odpovědí na dotazníky a odpovědí na formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství žadatelů o individuální zjišťování znamenalo šetření na místě v jedné společnosti (žadatel A) a dvou dalších společnostech (těch, které jsou součástí žadatele B). Během těchto šetření na místě by bylo třeba ověřit soulad s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. c), jakož i vykazovanou strukturu, náklady (včetně výrobních nákladů a nákupů), prodej a ziskovost všech těchto subjektů. Vzhledem k velkému počtu subjektů, které již byly v rámci vzorku přezkoumány, by zahrnutí dalšího žadatele skutečně znamenalo příliš velké zatížení a vážně by ohrozilo včasné ukončení šetření. Rozhodnutí nepřijmout tyto žádosti o individuální zjišťování je proto oprávněné a není v rozporu se zásadou proporcionality.

| (20) | Žadatel B poté, co byl informován, že individuální zjišťování by představovalo příliš velké zatížení, později navrhl, aby byla jeho žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stažena, pokud bude dohodnuto její přezkoumání v rámci individuálního zacházení. Jelikož tvrdil, že během období šetření uskutečnil pouze jednu malou vývozní transakci a již nebude žádat o zacházení jako v tržním hospodářství, argumentoval, že Komise nebude muset provést inspekce na místě v ČLR ke zjištění dumpingu a že bude stačit, aby při ověřování odpovědi na dotazník žadatele v EU ověřila onu jednu vývozní transakci. Na tomto základě vývozce tvrdil, že přiznání individuálního zjišťování nebude představovat zátěž. |
| --- | --- |

(20)

Žadatel B poté, co byl informován, že individuální zjišťování by představovalo příliš velké zatížení, později navrhl, aby byla jeho žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stažena, pokud bude dohodnuto její přezkoumání v rámci individuálního zacházení. Jelikož tvrdil, že během období šetření uskutečnil pouze jednu malou vývozní transakci a již nebude žádat o zacházení jako v tržním hospodářství, argumentoval, že Komise nebude muset provést inspekce na místě v ČLR ke zjištění dumpingu a že bude stačit, aby při ověřování odpovědi na dotazník žadatele v EU ověřila onu jednu vývozní transakci. Na tomto základě vývozce tvrdil, že přiznání individuálního zjišťování nebude představovat zátěž.

| (21) | Pokud by však individuální zjišťování bylo přiznáno, byla by inspekce na místě u žadatele B nezbytná, protože bez inspekce na místě v ČLR u obou výrobců v této skupině by nemohla být vyloučena existence jiného prodeje do EU během období šetření. Tato inspekce by vzhledem k velikosti vzorku s třemi velkými skupinami společností byla nepřiměřeně zatěžující. Tato žádost byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(21)

Pokud by však individuální zjišťování bylo přiznáno, byla by inspekce na místě u žadatele B nezbytná, protože bez inspekce na místě v ČLR u obou výrobců v této skupině by nemohla být vyloučena existence jiného prodeje do EU během období šetření. Tato inspekce by vzhledem k velikosti vzorku s třemi velkými skupinami společností byla nepřiměřeně zatěžující. Tato žádost byla proto zamítnuta.

| (22) | Rozhodnutí nepřijmout žádosti o individuální zacházení bylo zachováno. S ohledem na výše uvedené důvody bylo s konečnou platností rozhodnuto, že žádostem o individuální zjišťování nelze vyhovět, jelikož by při šetření znamenaly příliš velké zatížení a bránily by včasnému ukončení šetření. |
| --- | --- |

(22)

Rozhodnutí nepřijmout žádosti o individuální zacházení bylo zachováno. S ohledem na výše uvedené důvody bylo s konečnou platností rozhodnuto, že žádostem o individuální zjišťování nelze vyhovět, jelikož by při šetření znamenaly příliš velké zatížení a bránily by včasnému ukončení šetření.

| (23) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke zjištění dumpingu, výsledné újmy nebo hrozící újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:






  a) | Vyvážející výrobci v ČLR:






  — | Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. a společnosti ve spojení, Dezhou |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke zjištění dumpingu, výsledné újmy nebo hrozící újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

a)

Vyvážející výrobci v ČLR:

—

Gushen Biological Technology Group Co., Ltd. a společnosti ve spojení, Dezhou

| — | Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. a společnosti ve spojení, Shenxian, Qingdao, Yucheng |
| --- | --- |

—

Shandong Crown Soya Protein Co., Ltd. a společnosti ve spojení, Shenxian, Qingdao, Yucheng

| — | Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. a společnosti ve spojení, Liaocheng, Qingdao |
| --- | --- |

—

Shandong Sinoglory Health Food Co., Ltd. a společnosti ve spojení, Liaocheng, Qingdao

| b) | Výrobce v Unii:






  — | Solae Europe, s výrobními zařízeními v:






  — | Belgii, Ieper (Solae Belgium) a |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Výrobce v Unii:

—

Solae Europe, s výrobními zařízeními v:

—

Belgii, Ieper (Solae Belgium) a

| — | Dánsku, Aarhus (Solae Denmark) |
| --- | --- |

—

Dánsku, Aarhus (Solae Denmark)

| c) | Výrobci ve srovnatelné zemi:






  — | Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio |
| --- | --- | --- |

c)

Výrobci ve srovnatelné zemi:

—

Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio

| — | Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, Sao Paulo |
| --- | --- |

—

Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, Sao Paulo

3.   OBDOBÍ ŠETŘENÍ

| (24) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(24)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

4.   ZJIŠTĚNÍ V PROZATÍMNÍ FÁZI

| (25) | V prozatímní fázi se mělo za to, že uložení prozatímních opatření by nebylo vhodné zejména s ohledem na potřebu dále analyzovat příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(25)

V prozatímní fázi se mělo za to, že uložení prozatímních opatření by nebylo vhodné zejména s ohledem na potřebu dále analyzovat příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

5.   NÁSLEDNÝ POSTUP

| (26) | Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o neuložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. |
| --- | --- |

(26)

Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o neuložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložila řada zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.

| (27) | Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Kromě inspekcí uvedených výše ve 23. bodě odůvodnění byla uskutečněna další inspekce v prostorách společnosti Kerry v Bristolu ve Spojeném království, jednoho z dovozců a uživatelů sójových bílkovin, kteří při šetření spolupracovali. |
| --- | --- |

(27)

Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Kromě inspekcí uvedených výše ve 23. bodě odůvodnění byla uskutečněna další inspekce v prostorách společnosti Kerry v Bristolu ve Spojeném království, jednoho z dovozců a uživatelů sójových bílkovin, kteří při šetření spolupracovali.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   DOTČENÝ VÝROBEK

| (28) | Dotčený výrobek byl definován v oznámení o zahájení řízení jako výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin obsahující 65 % hmotnostních nebo více bílkovin (N × 6,25), počítáno v sušině s vyloučením přidaných vitaminů, minerálů, aminokyselin a potravinářských přídatných látek pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (ex 2309 90 96 od 1. ledna 2012) a ex 3504 00 90. |
| --- | --- |

(28)

Dotčený výrobek byl definován v oznámení o zahájení řízení jako výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin obsahující 65 % hmotnostních nebo více bílkovin (N × 6,25), počítáno v sušině s vyloučením přidaných vitaminů, minerálů, aminokyselin a potravinářských přídatných látek pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (ex 2309 90 96 od 1. ledna 2012) a ex 3504 00 90.

| (29) | V rámci výše uvedené definice výrobku lze rozlišit dvě hlavní skupiny výrobků: i) sójové bílkovinné koncentráty (dále jen „koncentráty“, včetně jednoduchých/základních koncentrátů a dále zpracovávaných koncentrátů), u nichž činí obsah bílkovin více než 65 %, avšak méně než 90 %; a ii) izolované sójové bílkoviny („izoláty“), u nichž činí obsah bílkovin 90 % nebo více. |
| --- | --- |

(29)

V rámci výše uvedené definice výrobku lze rozlišit dvě hlavní skupiny výrobků: i) sójové bílkovinné koncentráty (dále jen „koncentráty“, včetně jednoduchých/základních koncentrátů a dále zpracovávaných koncentrátů), u nichž činí obsah bílkovin více než 65 %, avšak méně než 90 %; a ii) izolované sójové bílkoviny („izoláty“), u nichž činí obsah bílkovin 90 % nebo více.

| (30) | Bylo rovněž konstatováno, že zatímco jednoduchý koncentrát je poměrně základním produktem s nízkou přidanou hodnotou, izoláty a dále zpracovávané koncentráty vyžadují podstatně více zpracování, a proto se jedná o produkty s vyšší přidanou hodnotou. |
| --- | --- |

(30)

Bylo rovněž konstatováno, že zatímco jednoduchý koncentrát je poměrně základním produktem s nízkou přidanou hodnotou, izoláty a dále zpracovávané koncentráty vyžadují podstatně více zpracování, a proto se jedná o produkty s vyšší přidanou hodnotou.

| (31) | Výše uvedená definice výrobku zahrnuje rovněž jednoduché (dále nezpracovávané) koncentráty určené pro krmiva. Ty v posuzovaném období v EU vyráběl jeden závod žadatele se sídlem ve Francii a další společnost, ADM, se sídlem v Nizozemsku. |
| --- | --- |

(31)

Výše uvedená definice výrobku zahrnuje rovněž jednoduché (dále nezpracovávané) koncentráty určené pro krmiva. Ty v posuzovaném období v EU vyráběl jeden závod žadatele se sídlem ve Francii a další společnost, ADM, se sídlem v Nizozemsku.

| (32) | Po zveřejnění prozatímních zjištění žadatel požádal o změnu rozsahu definice výrobku odstraněním koncentrátů používaných pro krmiva. Žadatel vznesl námitky vůči přístupu navrženému v pozatímním dokumentu a tvrdil, že vyloučení údajů vztahujících se k francouzskému závodu, jenž byl uzavřen v roce 2009 (tj. v polovině posuzovaného období), vedlo k nesouladu ve zbývajících údajích (se stále zahrnutými údaji o ADM). Údaje o prodeji a podílu výrobců výrobku, který je předmětem šetření, na trhu EU byly tudíž uměle nadsazeny. |
| --- | --- |

(32)

Po zveřejnění prozatímních zjištění žadatel požádal o změnu rozsahu definice výrobku odstraněním koncentrátů používaných pro krmiva. Žadatel vznesl námitky vůči přístupu navrženému v pozatímním dokumentu a tvrdil, že vyloučení údajů vztahujících se k francouzskému závodu, jenž byl uzavřen v roce 2009 (tj. v polovině posuzovaného období), vedlo k nesouladu ve zbývajících údajích (se stále zahrnutými údaji o ADM). Údaje o prodeji a podílu výrobců výrobku, který je předmětem šetření, na trhu EU byly tudíž uměle nadsazeny.

| (33) | Žadatel tvrdil, že vzhledem k poměrně stabilní poptávce převzal některé dodávky zajišťované francouzským závodem společnosti Solae před jeho uzavřením v roce 2009 jeho konkurent v EU, společnost ADM. Odhlédnutí od údajů vztahujících se k francouzskému závodu proto vedlo k zavádějícímu srovnání údajů za rok 2008, kdy společnost ADM měla pouze menší podíl na trhu s koncentráty určenými pro krmiva, s údaji za období šetření, kdy společnost AMD měla na uvedeném trhu mnohem větší podíl. |
| --- | --- |

(33)

Žadatel tvrdil, že vzhledem k poměrně stabilní poptávce převzal některé dodávky zajišťované francouzským závodem společnosti Solae před jeho uzavřením v roce 2009 jeho konkurent v EU, společnost ADM. Odhlédnutí od údajů vztahujících se k francouzskému závodu proto vedlo k zavádějícímu srovnání údajů za rok 2008, kdy společnost ADM měla pouze menší podíl na trhu s koncentráty určenými pro krmiva, s údaji za období šetření, kdy společnost AMD měla na uvedeném trhu mnohem větší podíl.

| (34) | Žadatel zejména poskytl informace o technických a chemických rozdílech mezi koncentráty určenými pro krmiva na jedné straně a ostatními koncentráty a izoláty na straně druhé. Pro tyto podskupiny se rovněž používají různé distribuční kanály. Kromě toho koncentráty určené pro krmiva jsou zařazeny do jiného kódu KN než ostatní koncentráty (pro potraviny) a izoláty. |
| --- | --- |

(34)

Žadatel zejména poskytl informace o technických a chemických rozdílech mezi koncentráty určenými pro krmiva na jedné straně a ostatními koncentráty a izoláty na straně druhé. Pro tyto podskupiny se rovněž používají různé distribuční kanály. Kromě toho koncentráty určené pro krmiva jsou zařazeny do jiného kódu KN než ostatní koncentráty (pro potraviny) a izoláty.

| (35) | Na základě tvrzení žadatele jeden vývozce nesouhlasil s žádostí o omezení rozsahu definice výrobku. Tento vývozce si však žádost špatně vyložil a měl za to, že žádostí se měly vyloučit veškeré sójové bílkovinné koncentráty, zatímco ve skutečnosti se žádost vztahuje pouze na jednoduché sójové bílkovinné koncentráty určené pro krmiva. Vývozce navíc neuvedl žádné konkrétní důvody, proč by žádost měla být neodůvodněná. |
| --- | --- |

(35)

Na základě tvrzení žadatele jeden vývozce nesouhlasil s žádostí o omezení rozsahu definice výrobku. Tento vývozce si však žádost špatně vyložil a měl za to, že žádostí se měly vyloučit veškeré sójové bílkovinné koncentráty, zatímco ve skutečnosti se žádost vztahuje pouze na jednoduché sójové bílkovinné koncentráty určené pro krmiva. Vývozce navíc neuvedl žádné konkrétní důvody, proč by žádost měla být neodůvodněná.

| (36) | Je třeba rovněž poznamenat, že na základě údajů shromážděných během šetření představuje dovoz sójových bílkovinných koncentrátů určených pro krmiva méně než 1 % celkového čínského dovozu výrobku, který je předmětem šetření (dle původní definice), do Unie. |
| --- | --- |

(36)

Je třeba rovněž poznamenat, že na základě údajů shromážděných během šetření představuje dovoz sójových bílkovinných koncentrátů určených pro krmiva méně než 1 % celkového čínského dovozu výrobku, který je předmětem šetření (dle původní definice), do Unie.

| (37) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a zejména k jasným technickým a chemickým rozdílům a rozdílům souvisejícím s trhem se považuje za vhodné omezit rozsah definice výrobku vyloučením jednoduchých sójových bílkovinných koncentrátů používaných k výživě zvířat. V důsledku toho jsou dotčeným výrobkem výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin s výjimkou přípravků používaných k výživě zvířat a obsahující 65 % hmotnostních nebo více bílkovin (N × 6,25), počítáno v sušině s vyloučením přidaných vitaminů, minerálů, aminokyselin a potravinářských přídatných látek pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 a ex 3504 00 90. |
| --- | --- |

(37)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a zejména k jasným technickým a chemickým rozdílům a rozdílům souvisejícím s trhem se považuje za vhodné omezit rozsah definice výrobku vyloučením jednoduchých sójových bílkovinných koncentrátů používaných k výživě zvířat. V důsledku toho jsou dotčeným výrobkem výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin s výjimkou přípravků používaných k výživě zvířat a obsahující 65 % hmotnostních nebo více bílkovin (N × 6,25), počítáno v sušině s vyloučením přidaných vitaminů, minerálů, aminokyselin a potravinářských přídatných látek pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 a ex 3504 00 90.

| (38) | Dotčený výrobek se používá hlavně v potravinářském průmyslu v masných přípravcích a v masových náhražkách. Mezi další potravinářská využití patří využití v salátových dresincích, polévkách, nápojích v prášku, energetických tyčinkách, náhražkách sušeného mléka, zmrazených dezertech, šlehaných polevách, kojenecké výživě, pečivu, snídaňových cereáliích, těstovinách atd. Vzhledem ke svým funkčním vlastnostem má dotčený výrobek také některá specifická použití při výrobě lepidel, asfaltů, pryskyřic, čisticích prostředků, kosmetiky, inkoustů, usně, nátěrů, prostředků k povrchové úpravě papíru, pesticidů/fungicidů, plastů, polyesterů a textilních vláken. |
| --- | --- |

(38)

Dotčený výrobek se používá hlavně v potravinářském průmyslu v masných přípravcích a v masových náhražkách. Mezi další potravinářská využití patří využití v salátových dresincích, polévkách, nápojích v prášku, energetických tyčinkách, náhražkách sušeného mléka, zmrazených dezertech, šlehaných polevách, kojenecké výživě, pečivu, snídaňových cereáliích, těstovinách atd. Vzhledem ke svým funkčním vlastnostem má dotčený výrobek také některá specifická použití při výrobě lepidel, asfaltů, pryskyřic, čisticích prostředků, kosmetiky, inkoustů, usně, nátěrů, prostředků k povrchové úpravě papíru, pesticidů/fungicidů, plastů, polyesterů a textilních vláken.

| (39) | I přes některé rozdíly v možném konečném využití mají různé typy dotčeného výrobku, koncentráty a izoláty, všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek. |
| --- | --- |

(39)

I přes některé rozdíly v možném konečném využití mají různé typy dotčeného výrobku, koncentráty a izoláty, všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.

2.   OBDOBNÝ VÝROBEK

| (40) | Dotčený výrobek a určité výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Brazílii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i určité výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(40)

Dotčený výrobek a určité výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Brazílii, která sloužila jako srovnatelná země, jakož i určité výrobky z koncentrovaných sójových bílkovin vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   DUMPING

1.   VZTAH MEZI SKUPINOU SINOGLORY A SKUPINOU GUSHEN

| (41) | Mezi vyvážející výrobce zařazené do vzorku patřily společnost Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení (dále jen „skupina Crown“), Gushen Biological Technology Group Co. a společnosti, které jsou s ní ve spojení (dále jen „skupina Gushen“), a Sinoglory Health Food Co. Ltd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení (dále jen „skupina Sinoglory“). V rané fázi šetření se uvažovalo o tom, že skupina Gushen a skupina Sinoglory by mohly být považovány za vývozce ve spojení. V návaznosti na vysvětlení, jež poskytli dotčení vývozci, však bylo nakonec rozhodnuto, že skupina Gushen a skupina Sinoglory budou pro účely tohoto šetření považovány za samostatné subjekty. |
| --- | --- |

(41)

Mezi vyvážející výrobce zařazené do vzorku patřily společnost Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení (dále jen „skupina Crown“), Gushen Biological Technology Group Co. a společnosti, které jsou s ní ve spojení (dále jen „skupina Gushen“), a Sinoglory Health Food Co. Ltd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení (dále jen „skupina Sinoglory“). V rané fázi šetření se uvažovalo o tom, že skupina Gushen a skupina Sinoglory by mohly být považovány za vývozce ve spojení. V návaznosti na vysvětlení, jež poskytli dotčení vývozci, však bylo nakonec rozhodnuto, že skupina Gushen a skupina Sinoglory budou pro účely tohoto šetření považovány za samostatné subjekty.

2.   ZACHÁZENÍ JAKO V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ

| (42) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku u těch výrobců, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(42)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku u těch výrobců, kteří splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (43) | Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:






  1) | podnikatelská rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech jsou přijímána na základě tržních signálů a bez podstatných zásahů státu; |
| --- | --- | --- |

(43)

Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:

1)

podnikatelská rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech jsou přijímána na základě tržních signálů a bez podstatných zásahů státu;

| 2) | účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely; |
| --- | --- |

2)

účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;

| 3) | nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3)

nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;

| 4) | právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a |
| --- | --- |

4)

právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; a

| 5) | převod měn se provádí podle tržních kurzů. |
| --- | --- |

5)

převod měn se provádí podle tržních kurzů.

| (44) | O zacházení jako v tržním hospodářství žádala skupina Crown i skupina Sinoglory. |
| --- | --- |

(44)

O zacházení jako v tržním hospodářství žádala skupina Crown i skupina Sinoglory.

| (45) | U skupiny Crown i u skupiny Sinoglory si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny ostatní informace, jež pokládala za nezbytné. |
| --- | --- |

(45)

U skupiny Crown i u skupiny Sinoglory si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny ostatní informace, jež pokládala za nezbytné.

| (46) | Šetřením se zjistilo, že obě skupiny nesplňují požadavky kritérií stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro to, aby jim mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(46)

Šetřením se zjistilo, že obě skupiny nesplňují požadavky kritérií stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro to, aby jim mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.

| (47) | Společnosti z obou skupin nesplnily zejména kritéria 1, 2, a 3. |
| --- | --- |

(47)

Společnosti z obou skupin nesplnily zejména kritéria 1, 2, a 3.

| (48) | V případě jedné skupiny jeden výrobce ze skupiny nesplnil kritérium 1 z důvodu existence povinnosti prodávat všechny své výrobky na mezinárodním trhu. I když společnost tvrdila, že toto ustanovení není závazné, společnost ve skutečnosti nikdy neprodávala na domácím trhu (s výjimkou menšího prodeje v roce 2007). Pokud jde o kritérium 2, u obou výrobců ve skupině bylo zjištěno několik účetních problémů. Jedna ze společností ve skupině kromě toho nepředložila žádný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Jedna ze společností ve skupině dále pronajímala část svých pozemků bez jakéhokoliv záznamu o příjmech z pronájmu ve svých účtech, neboť k těmto platbám nebyly vydány žádné faktury nebo doklady o zaplacení. Když se přestěhovala do nového výrobního závodu a část jejího zařízení přestala být užívána, nebyl uskutečněn žádný test na snížení hodnoty. A když jedna ze společností ve skupině koupila nový pozemek, obdržela vládní transfer, který se měl použít jako odškodnění pro obyvatele, kteří se museli odstěhovat. Tato platba však nebyla použita k uvedenému účelu, nýbrž ke snížení nákladů spojených s právem k užívání pozemku. Pokud jde o kritérium 3, dva výrobci ve skupině získávali výměnou suroviny od společného dodavatele bez řádné dokumentace nebo záznamů na základě velmi neformálních ujednání bez jakékoli úpravy pro rozdíly v cenách nebo poplatcích: to představuje formu barterového obchodu. Kromě toho jeden výrobce mohl využívat pozemek patřící jeho většinovému akcionáři bez jakékoli platby několik let. Podle této společnosti to bylo možné, protože související práva k užívání pozemku získala mateřská společnost za velmi nízkou cenu v rámci své privatizace. |
| --- | --- |

(48)

V případě jedné skupiny jeden výrobce ze skupiny nesplnil kritérium 1 z důvodu existence povinnosti prodávat všechny své výrobky na mezinárodním trhu. I když společnost tvrdila, že toto ustanovení není závazné, společnost ve skutečnosti nikdy neprodávala na domácím trhu (s výjimkou menšího prodeje v roce 2007). Pokud jde o kritérium 2, u obou výrobců ve skupině bylo zjištěno několik účetních problémů. Jedna ze společností ve skupině kromě toho nepředložila žádný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Jedna ze společností ve skupině dále pronajímala část svých pozemků bez jakéhokoliv záznamu o příjmech z pronájmu ve svých účtech, neboť k těmto platbám nebyly vydány žádné faktury nebo doklady o zaplacení. Když se přestěhovala do nového výrobního závodu a část jejího zařízení přestala být užívána, nebyl uskutečněn žádný test na snížení hodnoty. A když jedna ze společností ve skupině koupila nový pozemek, obdržela vládní transfer, který se měl použít jako odškodnění pro obyvatele, kteří se museli odstěhovat. Tato platba však nebyla použita k uvedenému účelu, nýbrž ke snížení nákladů spojených s právem k užívání pozemku. Pokud jde o kritérium 3, dva výrobci ve skupině získávali výměnou suroviny od společného dodavatele bez řádné dokumentace nebo záznamů na základě velmi neformálních ujednání bez jakékoli úpravy pro rozdíly v cenách nebo poplatcích: to představuje formu barterového obchodu. Kromě toho jeden výrobce mohl využívat pozemek patřící jeho většinovému akcionáři bez jakékoli platby několik let. Podle této společnosti to bylo možné, protože související práva k užívání pozemku získala mateřská společnost za velmi nízkou cenu v rámci své privatizace.

| (49) | Po zveřejnění podrobných zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství a po zveřejnění prozatímních zjištění skupina znovu zopakovala dřívější tvrzení, podle kterého jeden ze dvou výrobců by neměl být právně považován ve spojení se zbytkem skupiny. Nicméně pokud jde o toto tvrzení, zjistilo se, že tito dva výrobci uskutečňovali koordinovanou obchodní a průmyslovou strategii společně se zbývající částí skupiny, včetně praktik barterového obchodu, jak bylo uvedeno výše ve 48. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto. |
| --- | --- |

(49)

Po zveřejnění podrobných zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství a po zveřejnění prozatímních zjištění skupina znovu zopakovala dřívější tvrzení, podle kterého jeden ze dvou výrobců by neměl být právně považován ve spojení se zbytkem skupiny. Nicméně pokud jde o toto tvrzení, zjistilo se, že tito dva výrobci uskutečňovali koordinovanou obchodní a průmyslovou strategii společně se zbývající částí skupiny, včetně praktik barterového obchodu, jak bylo uvedeno výše ve 48. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

| (50) | Skupina rovněž tvrdila, že omezení prodeje pro jednoho z jejích výrobců bylo zmíněno pouze v jejích stanovách a nikoli v obchodní licenci nebo osvědčení o schválení. Podle společnosti proto omezení nebylo závazné. Dále se objevilo tvrzení, že společnost, která nepředložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, nebyla výrobní nebo obchodní společností, ale spíše platebním zprostředkovatelem, a že skupina vyvinula maximální úsilí, aby poskytla všechny dostupné informace. |
| --- | --- |

(50)

Skupina rovněž tvrdila, že omezení prodeje pro jednoho z jejích výrobců bylo zmíněno pouze v jejích stanovách a nikoli v obchodní licenci nebo osvědčení o schválení. Podle společnosti proto omezení nebylo závazné. Dále se objevilo tvrzení, že společnost, která nepředložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, nebyla výrobní nebo obchodní společností, ale spíše platebním zprostředkovatelem, a že skupina vyvinula maximální úsilí, aby poskytla všechny dostupné informace.

| (51) | Jak bylo však uvedeno výše, dotyčný výrobce jasně splňoval kritéria omezení prodeje. Navíc stanovy jsou součástí dokumentů, které se předkládají ke schválení orgánům při založení společnosti, a proto je zřejmé, že obsah těchto dokumentů je základem skutečných operací společnosti. Pokud jde o společnost, která nepředložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, zjistilo se, že tato společnost byla skutečně v určitých aspektech zapojena do prodeje dotčeného výrobku na vývoz, a proto měla předložit formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Obě tvrzení proto byla odmítnuta. |
| --- | --- |

(51)

Jak bylo však uvedeno výše, dotyčný výrobce jasně splňoval kritéria omezení prodeje. Navíc stanovy jsou součástí dokumentů, které se předkládají ke schválení orgánům při založení společnosti, a proto je zřejmé, že obsah těchto dokumentů je základem skutečných operací společnosti. Pokud jde o společnost, která nepředložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, zjistilo se, že tato společnost byla skutečně v určitých aspektech zapojena do prodeje dotčeného výrobku na vývoz, a proto měla předložit formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Obě tvrzení proto byla odmítnuta.

| (52) | V případě druhé skupiny se na jednoho z vyvážejících výrobců rovněž vztahovalo omezení prodeje, přičemž 70 % jeho výroby mělo být určeno na vývoz, a proto nebylo splněno kritérium 1. Pokud jde o kritérium 2, byla zjištěna řada problémů týkajících se odpisů aktiv a změn v účetních pravidlech. Pokud jde o kritérium 3, hodnota dvou pozemků v účetnictví jedné ze společností se výrazně liší a má se za to, že nákupem pozemku za cenu zjevně nižší, než je jeho tržní hodnota, společnost obdržela skrytou dotaci. Navíc jiná společnost ve skupině měla prospěch z bezplatného pronájmu pozemku na jeden rok a nabyla práva k užívání pozemku za cenu nižší, než je tržní hodnota. Kromě toho nebyla v poznámkách k účetní závěrce uvedena řada záruk uvnitř skupiny, což je v rozporu se standardem IAS 24. |
| --- | --- |

(52)

V případě druhé skupiny se na jednoho z vyvážejících výrobců rovněž vztahovalo omezení prodeje, přičemž 70 % jeho výroby mělo být určeno na vývoz, a proto nebylo splněno kritérium 1. Pokud jde o kritérium 2, byla zjištěna řada problémů týkajících se odpisů aktiv a změn v účetních pravidlech. Pokud jde o kritérium 3, hodnota dvou pozemků v účetnictví jedné ze společností se výrazně liší a má se za to, že nákupem pozemku za cenu zjevně nižší, než je jeho tržní hodnota, společnost obdržela skrytou dotaci. Navíc jiná společnost ve skupině měla prospěch z bezplatného pronájmu pozemku na jeden rok a nabyla práva k užívání pozemku za cenu nižší, než je tržní hodnota. Kromě toho nebyla v poznámkách k účetní závěrce uvedena řada záruk uvnitř skupiny, což je v rozporu se standardem IAS 24.

| (53) | Po zveřejnění podrobných zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství a po zveřejnění prozatímních zjištění skupina tvrdila, že prodej uskutečňovaný těmito dvěma výrobci de facto nepodléhal žádným omezením prodeje. Podle společností byla skutečnost, že příslušný objem jejich vývozu byl v souladu s omezeními v jejich stanovách, pouze důsledkem rovnováhy mezi poptávkou a nabídkou na trhu se sójovými bílkovinami. Zdůrazňovaly, že tato omezující ustanovení byla odstraněna z těchto textů krátce po uplynutí období šetření. Kromě toho, pokud jde o kritérium 2, skupina tvrdila, že nehledě na drobnější účetní chyby plně splňovala čínské obecně uznávané účetní zásady, jež je povinna uplatňovat spíše než mezinárodní účetní standard (IAS). Pokud jde o práva k užívání pozemku, skupina tvrdila, že rozdíly v hodnotě dvou pozemků byly způsobeny náklady na vyrovnání jednoho ze dvou pozemků. Rovněž bylo zdůrazněno, že bezplatný pronájem jiného pozemku byl zapříčiněn některými administrativními průtahy před tím, než bylo možné skutečně nabýt práv k užívání pozemku, a že v každém případě hodnota osvobození byla v porovnání s provozními výnosy společnosti nevýznamná. |
| --- | --- |

(53)

Po zveřejnění podrobných zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství a po zveřejnění prozatímních zjištění skupina tvrdila, že prodej uskutečňovaný těmito dvěma výrobci de facto nepodléhal žádným omezením prodeje. Podle společností byla skutečnost, že příslušný objem jejich vývozu byl v souladu s omezeními v jejich stanovách, pouze důsledkem rovnováhy mezi poptávkou a nabídkou na trhu se sójovými bílkovinami. Zdůrazňovaly, že tato omezující ustanovení byla odstraněna z těchto textů krátce po uplynutí období šetření. Kromě toho, pokud jde o kritérium 2, skupina tvrdila, že nehledě na drobnější účetní chyby plně splňovala čínské obecně uznávané účetní zásady, jež je povinna uplatňovat spíše než mezinárodní účetní standard (IAS). Pokud jde o práva k užívání pozemku, skupina tvrdila, že rozdíly v hodnotě dvou pozemků byly způsobeny náklady na vyrovnání jednoho ze dvou pozemků. Rovněž bylo zdůrazněno, že bezplatný pronájem jiného pozemku byl zapříčiněn některými administrativními průtahy před tím, než bylo možné skutečně nabýt práv k užívání pozemku, a že v každém případě hodnota osvobození byla v porovnání s provozními výnosy společnosti nevýznamná.

| (54) | Pokud jde o kritérium 1, stanovy jsou součástí dokumentů, které se předkládají příslušným orgánům a schvalují při založení společnosti. Má se za to, že příčinou skutečnosti, že společnost splňovala omezení prodeje, je požadavek se touto povinností řídit, a je zřejmé, že obsah těchto dokumentů je základem skutečných operací společnosti. Kromě toho je třeba zdůraznit, že odstranění omezení ze stanov proběhlo po skončení období šetření, a pro toto šetření je tudíž irelevantní. Pokud jde o kritérium 2, bylo zřejmé, že přesnost a spolehlivost záznamů nelze potvrdit. Účetní záznamy společnosti by kromě toho měly být podrobeny auditu v souladu s mezinárodními účetními standardy, což nebylo možné během inspekce potvrdit. Pokud jde o kritérium 3, v průběhu inspekce na místě nemohly být předloženy žádné důkazy, které by podložily náklady na vyrovnání dotyčného pozemku. Nezávisle na podaných vysvětleních zůstává skutečností, že jedna ze společností měla v průběhu určitého období v bezplatném nájmu své pozemky, a proto měla prospěch z dotace. Připomínky tudíž nebyly takové povahy, aby změnily zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tato zjištění se potvrzují. |
| --- | --- |

(54)

Pokud jde o kritérium 1, stanovy jsou součástí dokumentů, které se předkládají příslušným orgánům a schvalují při založení společnosti. Má se za to, že příčinou skutečnosti, že společnost splňovala omezení prodeje, je požadavek se touto povinností řídit, a je zřejmé, že obsah těchto dokumentů je základem skutečných operací společnosti. Kromě toho je třeba zdůraznit, že odstranění omezení ze stanov proběhlo po skončení období šetření, a pro toto šetření je tudíž irelevantní. Pokud jde o kritérium 2, bylo zřejmé, že přesnost a spolehlivost záznamů nelze potvrdit. Účetní záznamy společnosti by kromě toho měly být podrobeny auditu v souladu s mezinárodními účetními standardy, což nebylo možné během inspekce potvrdit. Pokud jde o kritérium 3, v průběhu inspekce na místě nemohly být předloženy žádné důkazy, které by podložily náklady na vyrovnání dotyčného pozemku. Nezávisle na podaných vysvětleních zůstává skutečností, že jedna ze společností měla v průběhu určitého období v bezplatném nájmu své pozemky, a proto měla prospěch z dotace. Připomínky tudíž nebyly takové povahy, aby změnily zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Tato zjištění se potvrzují.

3.   INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ

| (55) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:






  — | v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky, |
| --- | --- | --- |

(55)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:

—

v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,

| — | vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, |
| --- | --- |

—

vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,

| — | většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích, |
| --- | --- |

—

většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,

| — | měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a |
| --- | --- |

—

měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a

| — | státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření. |
| --- | --- |

—

státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.

| (56) | O individuální zacházení žádala pouze skupina Gushen. Tato žádost byla prošetřena a nebyl zjištěn žádný prvek naznačující, že společnost nesplňovala výše uvedená kritéria. V důsledku toho byl učiněn závěr, že skupině Gushen lze přiznat individuální zacházení. |
| --- | --- |

(56)

O individuální zacházení žádala pouze skupina Gushen. Tato žádost byla prošetřena a nebyl zjištěn žádný prvek naznačující, že společnost nesplňovala výše uvedená kritéria. V důsledku toho byl učiněn závěr, že skupině Gushen lze přiznat individuální zacházení.

| (57) | Bylo rovněž vypracováno hodnocení pro skupiny Crown a Sinoglory, jelikož těmto společnostem nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. V obou případech nebyl zjištěn žádný prvek naznačující, že společnosti nesplňovaly výše uvedená kritéria. V důsledku toho byl učiněn závěr, že oběma skupinám společností lze přiznat individuální zacházení. |
| --- | --- |

(57)

Bylo rovněž vypracováno hodnocení pro skupiny Crown a Sinoglory, jelikož těmto společnostem nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. V obou případech nebyl zjištěn žádný prvek naznačující, že společnosti nesplňovaly výše uvedená kritéria. V důsledku toho byl učiněn závěr, že oběma skupinám společností lze přiznat individuální zacházení.

| (58) | Po poskytnutí konečných informací žadatel vyjádřil nesouhlas s přiznáním individuálního zacházení skupinám vývozců zařazeným do vzorku. Avšak vzhledem k neuložení opatření nebylo nutné další zkoumání. |
| --- | --- |

(58)

Po poskytnutí konečných informací žadatel vyjádřil nesouhlas s přiznáním individuálního zacházení skupinám vývozců zařazeným do vzorku. Avšak vzhledem k neuložení opatření nebylo nutné další zkoumání.

4.   BĚŽNÁ HODNOTA

| (59) | Jak je vysvětleno v 46. bodě odůvodnění, zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno oběma skupinám zařazeným do vzorku, které o ně požádaly. Třetí skupina zařazená do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství nežádala. Proto byla v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení běžná hodnota pro všechny skupiny stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(59)

Jak je vysvětleno v 46. bodě odůvodnění, zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno oběma skupinám zařazeným do vzorku, které o ně požádaly. Třetí skupina zařazená do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství nežádala. Proto byla v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení běžná hodnota pro všechny skupiny stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.

a)   
  Srovnatelná země

| (60) | V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise svůj úmysl použít USA jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. |
| --- | --- |

(60)

V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise svůj úmysl použít USA jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.

| (61) | Byla předložena řada připomínek a jako alternativa byly navrženy další země, konkrétně Brazílie a Izrael. Hlavní argument proti USA jako srovnatelné zemi byla skutečnost, že v USA by se dotčený výrobek mohl vyrábět z geneticky modifikovaných sójových bobů, zatímco v ČLR by tomu tak nebylo. Použití geneticky modifikovaných sójových bobů by potenciálně mohlo vést k tomu, že by výrobek používali různí uživatelé a/nebo odvětví zpracovatelského průmyslu. Jeden vyvážející výrobce rovněž uvedl, že dceřiná společnost žadatele v USA by měla dominantní postavení na trhu USA, což by vedlo k nadsazení prodejních cen na domácím trhu. |
| --- | --- |

(61)

Byla předložena řada připomínek a jako alternativa byly navrženy další země, konkrétně Brazílie a Izrael. Hlavní argument proti USA jako srovnatelné zemi byla skutečnost, že v USA by se dotčený výrobek mohl vyrábět z geneticky modifikovaných sójových bobů, zatímco v ČLR by tomu tak nebylo. Použití geneticky modifikovaných sójových bobů by potenciálně mohlo vést k tomu, že by výrobek používali různí uživatelé a/nebo odvětví zpracovatelského průmyslu. Jeden vyvážející výrobce rovněž uvedl, že dceřiná společnost žadatele v USA by měla dominantní postavení na trhu USA, což by vedlo k nadsazení prodejních cen na domácím trhu.

| (62) | S ohledem na tyto připomínky se Komise snažila navázat spolupráci se všemi známými výrobci dotčeného výrobku v Brazílii, Izraeli a USA, přičemž jim položila řadu klíčových otázek týkajících se jejich výroby, prodeje a místních trhů a požádala je, zda by v případě, že by jejich země byla vybrána jako srovnatelná země, byli ochotni poskytnout podrobnější informace o svých nákladech a cenách. Odpověděli pouze jeden výrobce v USA a dva brazilští výrobci, kteří poskytli požadované informace a nabídli další spolupráci. Později předložil úplnou odpověď na dotazník rovněž jeden izraelský výrobce. Komise se rovněž snažila získat informace o výše uvedených a dalších potenciálních trzích jinými prostředky. |
| --- | --- |

(62)

S ohledem na tyto připomínky se Komise snažila navázat spolupráci se všemi známými výrobci dotčeného výrobku v Brazílii, Izraeli a USA, přičemž jim položila řadu klíčových otázek týkajících se jejich výroby, prodeje a místních trhů a požádala je, zda by v případě, že by jejich země byla vybrána jako srovnatelná země, byli ochotni poskytnout podrobnější informace o svých nákladech a cenách. Odpověděli pouze jeden výrobce v USA a dva brazilští výrobci, kteří poskytli požadované informace a nabídli další spolupráci. Později předložil úplnou odpověď na dotazník rovněž jeden izraelský výrobce. Komise se rovněž snažila získat informace o výše uvedených a dalších potenciálních trzích jinými prostředky.

| (63) | Takto získané informace byly pečlivě analyzovány. Bylo potvrzeno, že výrobky z USA se na rozdíl od dotčeného výrobku z ČLR, Brazílie, nebo Izraele vyrábějí převážně z geneticky modifikovaných sójových bobů. Nemohly však být vyvozeny žádné závěry, pokud jde o vliv tohoto rozdílu v hlavních surovinách na vlastnosti výrobku a jeho použití, na náklady nebo cenu. Kromě toho, ačkoli se na brazilském trhu uplatňovalo 14 % dovozní clo, byl v Brazílii zaznamenán významný objem dovozu dotčeného výrobku, který konkuroval místně vyráběnému výrobku. Ve skutečnosti na dva brazilské výrobce, kteří nabídli spolupráci, připadaly zhruba tři čtvrtiny spotřeby v Brazílii, zatímco se zdálo, že trh USA zřetelně ovládají dva velmi velcí domácí výrobci, z nichž pouze jeden nabídl spolupráci. Proto se zdálo, že i přes větší celkovou velikost trhu USA byly v Brazílii silnější podmínky hospodářské soutěže se dvěma velkými domácími výrobci a významným dovozem. Kromě toho se celkově zdálo, že objem domácího prodeje spolupracujících brazilských výrobců dosahuje řádově stejného rozsahu jako objem prodeje do EU od čínských výrobců zařazených do vzorku a srovnatelné škály výrobků. Zjistilo se též, že brazilský domácí trh je značně větší než izraelský. |
| --- | --- |

(63)

Takto získané informace byly pečlivě analyzovány. Bylo potvrzeno, že výrobky z USA se na rozdíl od dotčeného výrobku z ČLR, Brazílie, nebo Izraele vyrábějí převážně z geneticky modifikovaných sójových bobů. Nemohly však být vyvozeny žádné závěry, pokud jde o vliv tohoto rozdílu v hlavních surovinách na vlastnosti výrobku a jeho použití, na náklady nebo cenu. Kromě toho, ačkoli se na brazilském trhu uplatňovalo 14 % dovozní clo, byl v Brazílii zaznamenán významný objem dovozu dotčeného výrobku, který konkuroval místně vyráběnému výrobku. Ve skutečnosti na dva brazilské výrobce, kteří nabídli spolupráci, připadaly zhruba tři čtvrtiny spotřeby v Brazílii, zatímco se zdálo, že trh USA zřetelně ovládají dva velmi velcí domácí výrobci, z nichž pouze jeden nabídl spolupráci. Proto se zdálo, že i přes větší celkovou velikost trhu USA byly v Brazílii silnější podmínky hospodářské soutěže se dvěma velkými domácími výrobci a významným dovozem. Kromě toho se celkově zdálo, že objem domácího prodeje spolupracujících brazilských výrobců dosahuje řádově stejného rozsahu jako objem prodeje do EU od čínských výrobců zařazených do vzorku a srovnatelné škály výrobků. Zjistilo se též, že brazilský domácí trh je značně větší než izraelský.

| (64) | Na základě výše uvedených skutečností byla Brazílie vybrána jako srovnatelná země. Tento výběr se potvrzuje. |
| --- | --- |

(64)

Na základě výše uvedených skutečností byla Brazílie vybrána jako srovnatelná země. Tento výběr se potvrzuje.

b)   
  Určení běžné hodnoty

| (65) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi. V případě, že jednotlivé typy výrobků na domácím trhu srovnatelné země nebyly prodány v běžném obchodním styku, nebo v případě, že nebyly prodány žádné podobné typy, byla běžná hodnota zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(65)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi. V případě, že jednotlivé typy výrobků na domácím trhu srovnatelné země nebyly prodány v běžném obchodním styku, nebo v případě, že nebyly prodány žádné podobné typy, byla běžná hodnota zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.

| (66) | Po zveřejnění prozatímních zjištění byly výpočty dále upraveny s cílem zohlednit rovněž připomínky předložené stranami. |
| --- | --- |

(66)

Po zveřejnění prozatímních zjištění byly výpočty dále upraveny s cílem zohlednit rovněž připomínky předložené stranami.

5.   VÝVOZNÍ CENA

| (67) | Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v ČLR. Vývozní cena tedy byla ve všech případech stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen. |
| --- | --- |

(67)

Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v ČLR. Vývozní cena tedy byla ve všech případech stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen.

| (68) | Po zveřejnění prozatímních zjištění byly výpočty dále upraveny s cílem zohlednit rovněž připomínky předložené stranami. |
| --- | --- |

(68)

Po zveřejnění prozatímních zjištění byly výpočty dále upraveny s cílem zohlednit rovněž připomínky předložené stranami.

6.   SROVNÁNÍ

| (69) | Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy o slevy z cen, náklady na dopravu, pojištění, nakládku, manipulační a vedlejší náklady, náklady na balení, úvěrové náklady a nepřímé daně byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady. |
| --- | --- |

(69)

Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy o slevy z cen, náklady na dopravu, pojištění, nakládku, manipulační a vedlejší náklady, náklady na balení, úvěrové náklady a nepřímé daně byly provedeny ve všech případech, kdy byly přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.

7.   DUMPINGOVÁ ROZPĚTÍ

| (70) | Konečná dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením. |
| --- | --- |

(70)

Konečná dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.

| (71) | Pro každou ze tří spolupracujících skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžné hodnoty ve srovnatelné zemi s váženým průměrem vývozní ceny. |
| --- | --- |

(71)

Pro každou ze tří spolupracujících skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžné hodnoty ve srovnatelné zemi s váženým průměrem vývozní ceny.

| (72) | Pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku bylo dumpingové rozpětí vypočteno jako průměr tří skupin společností zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(72)

Pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku bylo dumpingové rozpětí vypočteno jako průměr tří skupin společností zařazených do vzorku.

| (73) | Vzhledem k vysoké míře spolupráce při šetření (s tím, že spolupracující společnosti představovaly téměř 90 % veškerého dovozu z ČLR v období šetření) bylo celostátně použitelné dumpingové rozpětí pro jakékoli nespolupracující společnosti vypočteno na základě nejvyššího rozpětí zjištěného u skupin společností zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(73)

Vzhledem k vysoké míře spolupráce při šetření (s tím, že spolupracující společnosti představovaly téměř 90 % veškerého dovozu z ČLR v období šetření) bylo celostátně použitelné dumpingové rozpětí pro jakékoli nespolupracující společnosti vypočteno na základě nejvyššího rozpětí zjištěného u skupin společností zařazených do vzorku.

| (74) | Na tomto základě byla prozatímní dumpingová rozpětí stanovena takto:






  Společnost | Dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Skupina Crown | 59,4 % |
| Skupina Gushen | 55,8 % |
| Skupina Sinoglory | 67,0 % |
| Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku | 61,3 % |
| Ostatní společnosti | 67,0 % |

(74)

Na tomto základě byla prozatímní dumpingová rozpětí stanovena takto:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Skupina Crown

59,4 %

Skupina Gushen

55,8 %

Skupina Sinoglory

67,0 %

Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku

61,3 %

Ostatní společnosti

67,0 %

D.   ÚJMA

1.   ÚVODNÍ POZNÁMKY

| (75) | Po revizi definice výrobku (vyloučení koncentrátů určených pro krmiva) se jedna společnost – ADM, se sídlem v Nizozemsku, jejíž výroba je omezena na koncentráty určené pro krmiva – již nepovažuje za součást výrobního odvětví Unie. V důsledku toho během období šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii pouze žadatel (společnost Solae). Společnost Solae má v současné době dva výrobní provozy v EU – jeden v Belgii, kde se vyrábí izolované sójové bílkoviny (izoláty), a druhý v Dánsku, kde se vyrábí sójové bílkovinné koncentráty (základní sójové bílkovinné koncentráty a dále zpracovávané koncentráty s vyšší hodnotou, pro které základní sójové bílkovinné koncentráty slouží jako meziprodukt). Další výrobní provoz společnosti Solae nacházející se ve Francii ve městě Boudreaux, který se zabýval výrobou a uváděním na trh pouze jednoduchých koncentrátů určených pro krmiva, byl uzavřen začátkem roku 2009. |
| --- | --- |

(75)

Po revizi definice výrobku (vyloučení koncentrátů určených pro krmiva) se jedna společnost – ADM, se sídlem v Nizozemsku, jejíž výroba je omezena na koncentráty určené pro krmiva – již nepovažuje za součást výrobního odvětví Unie. V důsledku toho během období šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii pouze žadatel (společnost Solae). Společnost Solae má v současné době dva výrobní provozy v EU – jeden v Belgii, kde se vyrábí izolované sójové bílkoviny (izoláty), a druhý v Dánsku, kde se vyrábí sójové bílkovinné koncentráty (základní sójové bílkovinné koncentráty a dále zpracovávané koncentráty s vyšší hodnotou, pro které základní sójové bílkovinné koncentráty slouží jako meziprodukt). Další výrobní provoz společnosti Solae nacházející se ve Francii ve městě Boudreaux, který se zabýval výrobou a uváděním na trh pouze jednoduchých koncentrátů určených pro krmiva, byl uzavřen začátkem roku 2009.

| (76) | Pokud jde o výrobu v EU, z šetření vyplynulo, že výrobní proces společnosti Solae je založen výhradně na dohodě o poplatcích za zpracování, kterou společnost uzavřela se svou švýcarskou mateřskou společností Solae Europe. Podle této dohody zpracovávají společnosti Solae Belgium a Solae Denmark suroviny poskytnuté společností Solae Europe za poplatek. Po celou dobu procesu společnost Solae Europe zůstává jediným vlastníkem surovin, meziproduktů a konečných výrobků. |
| --- | --- |

(76)

Pokud jde o výrobu v EU, z šetření vyplynulo, že výrobní proces společnosti Solae je založen výhradně na dohodě o poplatcích za zpracování, kterou společnost uzavřela se svou švýcarskou mateřskou společností Solae Europe. Podle této dohody zpracovávají společnosti Solae Belgium a Solae Denmark suroviny poskytnuté společností Solae Europe za poplatek. Po celou dobu procesu společnost Solae Europe zůstává jediným vlastníkem surovin, meziproduktů a konečných výrobků.

| (77) | Vzhledem k tomu, že vlastníkem surovin a konečných výrobků zůstává mateřská společnost, jsou ujednání o poplatcích za zpracování po právní stránce odlišná od jiných možných ujednání o výrobě. Ve stávajícím případě však přidaná hodnota vytvořená uvedenými společnostmi v EU dosahuje více než 50 % nákladů na výrobu. Tento podíl přidané hodnoty také odráží technologické a kapitálové investice založené v Unii. Čistá hodnota těchto investic v EU je značná a výrobní odvětví zaměstnává velký počet osob v Unii. |
| --- | --- |

(77)

Vzhledem k tomu, že vlastníkem surovin a konečných výrobků zůstává mateřská společnost, jsou ujednání o poplatcích za zpracování po právní stránce odlišná od jiných možných ujednání o výrobě. Ve stávajícím případě však přidaná hodnota vytvořená uvedenými společnostmi v EU dosahuje více než 50 % nákladů na výrobu. Tento podíl přidané hodnoty také odráží technologické a kapitálové investice založené v Unii. Čistá hodnota těchto investic v EU je značná a výrobní odvětví zaměstnává velký počet osob v Unii.

| (78) | Je rovněž třeba poznamenat, že operace zpracování za poplatek v EU představují „poslední podstatné zpracování“ a jako takové dodávají výrobkům původ v EU. |
| --- | --- |

(78)

Je rovněž třeba poznamenat, že operace zpracování za poplatek v EU představují „poslední podstatné zpracování“ a jako takové dodávají výrobkům původ v EU.

| (79) | V důsledku výše uvedených skutečností se proto dospělo k závěru, že hospodářská činnost, jako je činnost uskutečňovaná společností Solae Belgium a Solae Denmark v EU, by mohla být potenciálně ohrožena dumpingovými praktikami, a mohla by si tak zasluhovat ochranu bez ohledu na právní povahu této činnosti (ujednání o poplatcích za zpracování nebo jiné ujednání o výrobě). S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že společnosti Solae Belgium a Solae Denmark se považují za výrobce v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(79)

V důsledku výše uvedených skutečností se proto dospělo k závěru, že hospodářská činnost, jako je činnost uskutečňovaná společností Solae Belgium a Solae Denmark v EU, by mohla být potenciálně ohrožena dumpingovými praktikami, a mohla by si tak zasluhovat ochranu bez ohledu na právní povahu této činnosti (ujednání o poplatcích za zpracování nebo jiné ujednání o výrobě). S ohledem na výše uvedené byl učiněn závěr, že společnosti Solae Belgium a Solae Denmark se považují za výrobce v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

| (80) | Po zveřejnění prozatímních zjištění jeden vývozce uvedl, že společnosti, jež provádějí svou činnost na základě ujednání o poplatcích za zpracování, nejsou způsobilé jako výrobci v Unii a nemají žádný vliv na antidumpingová šetření. Vývozce tvrdil, že vzhledem k tomu, že vlastníkem surovin a konečných výrobků zůstává společnost Solae Europe registrovaná ve Švýcarsku (tj. mimo EU), nelze společnosti Solae Belgium a Solae Denmark považovat za výrobce v Unii, kteří by si mohli zasluhovat ochranu před dumpingovými praktikami. |
| --- | --- |

(80)

Po zveřejnění prozatímních zjištění jeden vývozce uvedl, že společnosti, jež provádějí svou činnost na základě ujednání o poplatcích za zpracování, nejsou způsobilé jako výrobci v Unii a nemají žádný vliv na antidumpingová šetření. Vývozce tvrdil, že vzhledem k tomu, že vlastníkem surovin a konečných výrobků zůstává společnost Solae Europe registrovaná ve Švýcarsku (tj. mimo EU), nelze společnosti Solae Belgium a Solae Denmark považovat za výrobce v Unii, kteří by si mohli zasluhovat ochranu před dumpingovými praktikami.

| (81) | Vývozce poukázal na skutečnost, že v předchozích případech, například v případě, jenž se týkal dovozu plastových pytlů a sáčků pocházejících z ČLR (7), se orgány rozhodly vyloučit dvě čínské společnosti ze vzorku vyvážejících výrobců, neboť tyto společnosti samy nevyráběly velké množství deklarovaných vyvážených výrobků, ale ve skutečnosti je pouze zpracovávaly pro jiné vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(81)

Vývozce poukázal na skutečnost, že v předchozích případech, například v případě, jenž se týkal dovozu plastových pytlů a sáčků pocházejících z ČLR (7), se orgány rozhodly vyloučit dvě čínské společnosti ze vzorku vyvážejících výrobců, neboť tyto společnosti samy nevyráběly velké množství deklarovaných vyvážených výrobků, ale ve skutečnosti je pouze zpracovávaly pro jiné vyvážející výrobce.

| (82) | Je třeba poznamenat, že situace, o kterou se vývozce opírá, není srovnatelná se situací v daném případě. Za prvé, čínské společnosti ve výše uvedeném případě týkajícím se plastových pytlů a sáčků měly vlastní výrobu (bez ujednání o poplatcích za zpracování) (avšak prodej vlastních výrobků vyráběných společnostmi byl příliš malý na to, aby společnosti byly zahrnuty do vzorku), zatímco za současné situace společnosti Solae Belgium a Solae Denmark fungují výhradně na základě ujednání o poplatcích. |
| --- | --- |

(82)

Je třeba poznamenat, že situace, o kterou se vývozce opírá, není srovnatelná se situací v daném případě. Za prvé, čínské společnosti ve výše uvedeném případě týkajícím se plastových pytlů a sáčků měly vlastní výrobu (bez ujednání o poplatcích za zpracování) (avšak prodej vlastních výrobků vyráběných společnostmi byl příliš malý na to, aby společnosti byly zahrnuty do vzorku), zatímco za současné situace společnosti Solae Belgium a Solae Denmark fungují výhradně na základě ujednání o poplatcích.

| (83) | Kromě toho zatímco společnosti Solae Belgium a Solae Denmark jsou plně vlastněné společností Solae Europe, šetření týkající se čínských společností vyloučených ze vzorku nezjistila žádný vlastnický vztah s jinými vyvážejícími výrobci, pro které tyto společnosti zpracovávaly výrobky. |
| --- | --- |

(83)

Kromě toho zatímco společnosti Solae Belgium a Solae Denmark jsou plně vlastněné společností Solae Europe, šetření týkající se čínských společností vyloučených ze vzorku nezjistila žádný vlastnický vztah s jinými vyvážejícími výrobci, pro které tyto společnosti zpracovávaly výrobky.

| (84) | Vývozce se ve svém tvrzení rovněž odvolává na jiné minulé šetření, konkrétně na šetření, jež se týká dovozu glycinu pocházejícího z ČLR (8), ve kterém Komise považovala některé čínské společnosti za obchodníky spíš než za výrobce, jelikož činnost, kterou tyto společnosti vyvíjely, nebylo možné posuzovat jako výrobu. |
| --- | --- |

(84)

Vývozce se ve svém tvrzení rovněž odvolává na jiné minulé šetření, konkrétně na šetření, jež se týká dovozu glycinu pocházejícího z ČLR (8), ve kterém Komise považovala některé čínské společnosti za obchodníky spíš než za výrobce, jelikož činnost, kterou tyto společnosti vyvíjely, nebylo možné posuzovat jako výrobu.

| (85) | V této souvislosti je třeba uvést, že případ týkající se glycinu ani nepodporuje argument vývozce, protože v uvedeném případě vyvážející čínské společnosti jednoduše uskutečňovaly některé zušlechťovací operace, kterými se neměnilo chemické složení nebo fyzikální vlastnosti posuzovaného výrobku. To je zcela odlišná situace, jež se liší od daného případu, kdy se operacemi prováděnými společnostmi v EU přeměňují sójové boby nebo sójové vločky v sójové bílkoviny, přičemž nejen že se mění chemické složení nebo fyzikální vlastnosti suroviny, ale rovněž se přidává značná hodnota konečnému výrobku. |
| --- | --- |

(85)

V této souvislosti je třeba uvést, že případ týkající se glycinu ani nepodporuje argument vývozce, protože v uvedeném případě vyvážející čínské společnosti jednoduše uskutečňovaly některé zušlechťovací operace, kterými se neměnilo chemické složení nebo fyzikální vlastnosti posuzovaného výrobku. To je zcela odlišná situace, jež se liší od daného případu, kdy se operacemi prováděnými společnostmi v EU přeměňují sójové boby nebo sójové vločky v sójové bílkoviny, přičemž nejen že se mění chemické složení nebo fyzikální vlastnosti suroviny, ale rovněž se přidává značná hodnota konečnému výrobku.

| (86) | Vývozce také tvrdil, že ve středu rozhodovacího procesu pro celou výrobu založenou na ujednání o poplatcích za zpracování v Unii je výhradně společnost mimo EU a že celý osud společností, jež provádějí svou činnost na základě ujednání o poplatcích za zpracování, závisí zcela a výlučně na jejich švýcarské mateřské společnosti. Vývozce dále uvedl, že v jiném případě, jenž se týkal dovozu vinylacetátu pocházejícího z USA (9), Komise vyloučila výrobce v EU z definice výrobního odvětví Unie kvůli jeho vztahu se společností v cílené zemi. |
| --- | --- |

(86)

Vývozce také tvrdil, že ve středu rozhodovacího procesu pro celou výrobu založenou na ujednání o poplatcích za zpracování v Unii je výhradně společnost mimo EU a že celý osud společností, jež provádějí svou činnost na základě ujednání o poplatcích za zpracování, závisí zcela a výlučně na jejich švýcarské mateřské společnosti. Vývozce dále uvedl, že v jiném případě, jenž se týkal dovozu vinylacetátu pocházejícího z USA (9), Komise vyloučila výrobce v EU z definice výrobního odvětví Unie kvůli jeho vztahu se společností v cílené zemi.

| (87) | Jiná strana rovněž uvedla, že při analýze otázky ujednání o poplatcích za zpracování a jeho kvalifikace jako výroby by měly být analyzovány otázky, jako je umístění ústředí, střed zájmu a závazek pro trh EU podobným způsobem, jako je analýza společností ve spojení při vymezování výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(87)

Jiná strana rovněž uvedla, že při analýze otázky ujednání o poplatcích za zpracování a jeho kvalifikace jako výroby by měly být analyzovány otázky, jako je umístění ústředí, střed zájmu a závazek pro trh EU podobným způsobem, jako je analýza společností ve spojení při vymezování výrobního odvětví Unie.

| (88) | Solae jako skupina má totiž strukturální vazby se svou švýcarskou mateřskou společností a další podnikové vazby se společnostmi v USA. Není novinkou v antidumpingovém řízení, že společnosti se silnou přítomností v EU mají takové strukturální, kapitálové a podnikové vazby mimo EU. Tyto strukturální a podnikové vazby mimo EU však nemohou zpochybnit závěr, že žadatelé splňují podmínky jako výrobci v EU. |
| --- | --- |

(88)

Solae jako skupina má totiž strukturální vazby se svou švýcarskou mateřskou společností a další podnikové vazby se společnostmi v USA. Není novinkou v antidumpingovém řízení, že společnosti se silnou přítomností v EU mají takové strukturální, kapitálové a podnikové vazby mimo EU. Tyto strukturální a podnikové vazby mimo EU však nemohou zpochybnit závěr, že žadatelé splňují podmínky jako výrobci v EU.

| (89) | Je třeba poznamenat, že tyto argumenty by měly význam pro účely čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení a definici výrobního odvětví Unie pouze v případě, že Solae Europe by byla společností v cílené zemi, tj. v tomto případě ČLR. Je zřejmé, že tomu tak není, a proto argument vývozce je irelevantní. |
| --- | --- |

(89)

Je třeba poznamenat, že tyto argumenty by měly význam pro účely čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení a definici výrobního odvětví Unie pouze v případě, že Solae Europe by byla společností v cílené zemi, tj. v tomto případě ČLR. Je zřejmé, že tomu tak není, a proto argument vývozce je irelevantní.

| (90) | Kromě toho je třeba zopakovat, že vlastnictví surovin a/nebo hotového výrobku není rozhodujícím kritériem pro vymezení výrobce v Unii. Zatímco ujednání o poplatcích se právně liší od jiných ujednání o výrobě, výrobní společnosti, jež provádějí svou činnost na základě ujednání o poplatcích za zpracování, mohou být považovány za výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(90)

Kromě toho je třeba zopakovat, že vlastnictví surovin a/nebo hotového výrobku není rozhodujícím kritériem pro vymezení výrobce v Unii. Zatímco ujednání o poplatcích se právně liší od jiných ujednání o výrobě, výrobní společnosti, jež provádějí svou činnost na základě ujednání o poplatcích za zpracování, mohou být považovány za výrobce v Unii.

| (91) | Tento přístup je v souladu s předchozí praxí orgánů, jako například v rámci přezkumu před pozbytím platnosti týkajícím se dovozu furfurylalkoholu pocházejícího z ČLR (10). |
| --- | --- |

(91)

Tento přístup je v souladu s předchozí praxí orgánů, jako například v rámci přezkumu před pozbytím platnosti týkajícím se dovozu furfurylalkoholu pocházejícího z ČLR (10).

| (92) | Připomíná se, že ve stávajícím případě přidaná hodnota vytvořená společnostmi v EU dosahuje více než 50 % nákladů na výrobu. Tento podíl přidané hodnoty odráží technologické a kapitálové investice umístěné v Unii. Čistá hodnota těchto investic v EU je značná a výrobní odvětví zaměstnává velký počet osob v Unii. |
| --- | --- |

(92)

Připomíná se, že ve stávajícím případě přidaná hodnota vytvořená společnostmi v EU dosahuje více než 50 % nákladů na výrobu. Tento podíl přidané hodnoty odráží technologické a kapitálové investice umístěné v Unii. Čistá hodnota těchto investic v EU je značná a výrobní odvětví zaměstnává velký počet osob v Unii.

| (93) | Společnosti Solae Belgium a Solae Denmark se tedy považují za výrobce v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“. |
| --- | --- |

(93)

Společnosti Solae Belgium a Solae Denmark se tedy považují za výrobce v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.

| (94) | Celková výroba v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení byla stanovena na základě odpovědi na dotazník poskytnuté žadatelem. |
| --- | --- |

(94)

Celková výroba v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení byla stanovena na základě odpovědi na dotazník poskytnuté žadatelem.

| (95) | Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie tvoří pouze jeden výrobce, jsou níže uvedené údaje s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v podobě indexů. |
| --- | --- |

(95)

Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie tvoří pouze jeden výrobce, jsou níže uvedené údaje s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v podobě indexů.

2.   SPOTŘEBA V UNII

| (96) | Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobků vytvořených výrobním odvětvím Unie v rámci ujednání o poplatcích za zpracování určených pro trh Unie, údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných od Eurostatu a odhadů žadatele. |
| --- | --- |

(96)

Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobků vytvořených výrobním odvětvím Unie v rámci ujednání o poplatcích za zpracování určených pro trh Unie, údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných od Eurostatu a odhadů žadatele.

| (97) | Kódy KN týkající se určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin zahrnují širší škálu výrobků, a nikoli pouze výrobek, který je předmětem šetření. Na základě rozsáhlého výzkumu a znalostí o trhu žadatel předložil odhady hodnoty a objemu dovozu výrobku, který je předmětem šetření, na trh Unie. Tyto odhady byly v průběhu šetření přezkoumány a jsou považovány za spolehlivé. Útvary Komise neobdržely žádné připomínky s alternativním návrhem, který by mohl zpochybnit použití těchto odhadů pro účely tohoto šetření. |
| --- | --- |

(97)

Kódy KN týkající se určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin zahrnují širší škálu výrobků, a nikoli pouze výrobek, který je předmětem šetření. Na základě rozsáhlého výzkumu a znalostí o trhu žadatel předložil odhady hodnoty a objemu dovozu výrobku, který je předmětem šetření, na trh Unie. Tyto odhady byly v průběhu šetření přezkoumány a jsou považovány za spolehlivé. Útvary Komise neobdržely žádné připomínky s alternativním návrhem, který by mohl zpochybnit použití těchto odhadů pro účely tohoto šetření.

| (98) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že metodika výpočtu dovozu nebyla dostatečně vysvětlena. Tato kritika však není dále odůvodněná. Dotčená strana kritizovala přístup Komise, aniž by však navrhla vhodnější nebo spolehlivější alternativu. Kritika se týkala zejména skutečnosti, že se daná strana neměla možnost vyjádřit. Je třeba připomenout, že nedůvěrné znění podnětu, které stanoví metodiku vyloučení, bylo k dispozici v nedůvěrném spisu již od zahájení řízení. |
| --- | --- |

(98)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že metodika výpočtu dovozu nebyla dostatečně vysvětlena. Tato kritika však není dále odůvodněná. Dotčená strana kritizovala přístup Komise, aniž by však navrhla vhodnější nebo spolehlivější alternativu. Kritika se týkala zejména skutečnosti, že se daná strana neměla možnost vyjádřit. Je třeba připomenout, že nedůvěrné znění podnětu, které stanoví metodiku vyloučení, bylo k dispozici v nedůvěrném spisu již od zahájení řízení.

| (99) | Je třeba připomenout, že útvary Komise zkontrolovaly údaje poskytnuté v podnětu a nezjistily nic, co by zpochybnilo přiměřenost zvolené metody. Dále vzhledem k tomu, že zúčastněné strany nenavrhly alternativní metodu vyloučení, byly jejich připomínky shledány nepodloženými. |
| --- | --- |

(99)

Je třeba připomenout, že útvary Komise zkontrolovaly údaje poskytnuté v podnětu a nezjistily nic, co by zpochybnilo přiměřenost zvolené metody. Dále vzhledem k tomu, že zúčastněné strany nenavrhly alternativní metodu vyloučení, byly jejich připomínky shledány nepodloženými.

| (100) | Během posuzovaného období poptávka na trhu Unie poklesla o 8 %. Konkrétně mezi lety 2007 a 2008 zůstala spotřeba Unie stálá, v roce 2009 se snížila o 8 % a v období šetření zůstala stálá.

  Tabulka 1










  Spotřeba v Unii | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem (v tunách) | Důvěrné obchodní údaje |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 92 | 92 |
| Zdroj: | Odpovědi na dotazník poskytnuté výrobním odvětvím Unie a odhady žadatele vycházející z údajů Eurostatu |

(100)

Během posuzovaného období poptávka na trhu Unie poklesla o 8 %. Konkrétně mezi lety 2007 a 2008 zůstala spotřeba Unie stálá, v roce 2009 se snížila o 8 % a v období šetření zůstala stálá.

Tabulka 1

Spotřeba v Unii

2007

2008

2009

Období šetření

Objem (v tunách)

Důvěrné obchodní údaje

Index (2007 = 100)

100

100

92

92

Zdroj:

Odpovědi na dotazník poskytnuté výrobním odvětvím Unie a odhady žadatele vycházející z údajů Eurostatu

3.   DOVOZ Z DOTČENÉ ZEMĚ

a)   
  Objem

| (101) | Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o 15 % a v období šetření dosáhl 20 117 tun. Konkrétně mezi lety 2007 a 2008 zůstal dovoz z ČLR stálý před tím, než v roce 2009 vzrostl o 26 procentních bodů, kdy dosáhl svého maxima. Je třeba poznamenat, že dovoz z ČLR se v období šetření snížil přibližně o 9 procentních bodů.

  Tabulka 2 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dumpingového dovozu z dotčené země (v tunách) | 17 495 | 17 557 | 22 017 | 20 117 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 126 | 115 |
| Podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu – v podobě indexů | 100 | 100 | 136 | 125 |
| Zdroj: | Odhady žadatele vycházející z údajů Eurostatu |

(101)

Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o 15 % a v období šetření dosáhl 20 117 tun. Konkrétně mezi lety 2007 a 2008 zůstal dovoz z ČLR stálý před tím, než v roce 2009 vzrostl o 26 procentních bodů, kdy dosáhl svého maxima. Je třeba poznamenat, že dovoz z ČLR se v období šetření snížil přibližně o 9 procentních bodů.

Tabulka 2

2007

2008

2009

Období šetření

Objem dumpingového dovozu z dotčené země (v tunách)

17 495

17 557

22 017

20 117

Index (2007 = 100)

100

100

126

115

Podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu – v podobě indexů

100

100

136

125

Zdroj:

Odhady žadatele vycházející z údajů Eurostatu

b)   
  Podíl dotčeného dovozu na trhu

| (102) | Index, který odráží vývoj podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu, se během posuzovaného období zvýšil o 25 %. Zůstal stálý mezi lety 2007 a 2008, avšak v roce 2009 se zvýšil o 36 %. V období šetření se snížil o 11 procentních bodů. |
| --- | --- |

(102)

Index, který odráží vývoj podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu, se během posuzovaného období zvýšil o 25 %. Zůstal stálý mezi lety 2007 a 2008, avšak v roce 2009 se zvýšil o 36 %. V období šetření se snížil o 11 procentních bodů.

c)   
  Ceny

i)   Vývoj cen

| (103) | Průměrná dovozní cena se za posuzované období zvýšila celkem o 37 %. Konkrétně mezi lety 2007 a 2008 původně vzrostla o 48 %, pak se v roce 2009 snížila o 11 procentních bodů a na této úrovni zůstala v období šetření. Průměrná cena dovozu z ČLR v období šetření činila 1 569 EUR za tunu.

  Tabulka 3 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena CIF dovozu z ČLR (v EUR/t) | 1 149 | 1 704 | 1 570 | 1 569 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 148 | 137 | 137 |
| Zdroj: | Odhady žadatele vycházející z údajů Eurostatu |

(103)

Průměrná dovozní cena se za posuzované období zvýšila celkem o 37 %. Konkrétně mezi lety 2007 a 2008 původně vzrostla o 48 %, pak se v roce 2009 snížila o 11 procentních bodů a na této úrovni zůstala v období šetření. Průměrná cena dovozu z ČLR v období šetření činila 1 569 EUR za tunu.

Tabulka 3

2007

2008

2009

Období šetření

Cena CIF dovozu z ČLR (v EUR/t)

1 149

1 704

1 570

1 569

Index (2007 = 100)

100

148

137

137

Zdroj:

Odhady žadatele vycházející z údajů Eurostatu

ii)   Cenové podbízení

| (104) | Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobce v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, jež byly upraveny zejména o úvěrové náklady, dodací náklady, náklady na balení a provize na úroveň ceny ze závodu, s odpovídajícími váženými průměry cen CIF spolupracujících vývozců z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, které byly upraveny tak, aby pokrývaly veškeré příslušné náklady na celní odbavení, tj. cla a náklady po dovozu (cenu franko přístav určení). |
| --- | --- |

(104)

Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobce v Unii pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, jež byly upraveny zejména o úvěrové náklady, dodací náklady, náklady na balení a provize na úroveň ceny ze závodu, s odpovídajícími váženými průměry cen CIF spolupracujících vývozců z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, které byly upraveny tak, aby pokrývaly veškeré příslušné náklady na celní odbavení, tj. cla a náklady po dovozu (cenu franko přístav určení).

| (105) | Ze srovnání vyplynulo, že v období šetření docházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 12 %.






  Společnost | Cenové podbízení |
| --- | --- | --- |
| Skupina Crown | 11,1 % |
| Skupina Gushen | 9,6 % |
| Skupina Sinoglory | 15,0 % |

(105)

Ze srovnání vyplynulo, že v období šetření docházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 12 %.

Společnost

Cenové podbízení

Skupina Crown

11,1 %

Skupina Gushen

9,6 %

Skupina Sinoglory

15,0 %

| (106) | Jedna strana uvedla, že úroveň cenového podbízení byla samozřejmě vypočtena pouze pro období šetření a že předchozí úrovně cenového podbízení nejsou známy. Strana však tvrdila, že vzhledem k tomu, že mezi rokem 2007 a obdobím šetření ceny čínského dovozu vzrostly podstatně více než ceny výrobního odvětví Unie, je možné usuzovat, že cenové podbízení se snižuje. |
| --- | --- |

(106)

Jedna strana uvedla, že úroveň cenového podbízení byla samozřejmě vypočtena pouze pro období šetření a že předchozí úrovně cenového podbízení nejsou známy. Strana však tvrdila, že vzhledem k tomu, že mezi rokem 2007 a obdobím šetření ceny čínského dovozu vzrostly podstatně více než ceny výrobního odvětví Unie, je možné usuzovat, že cenové podbízení se snižuje.

| (107) | Uznává se, že zatímco mezi rokem 2007 a obdobím šetření se čínské dovozní ceny zvýšily o 37 %, ceny výrobního odvětví Unie se zvýšily pouze o 15 % (viz níže 119. bod odůvodnění). Proto je zřejmé, že s ohledem na průměrné ceny se rozdíly mezi čínskými cenami a cenami v EU mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily. |
| --- | --- |

(107)

Uznává se, že zatímco mezi rokem 2007 a obdobím šetření se čínské dovozní ceny zvýšily o 37 %, ceny výrobního odvětví Unie se zvýšily pouze o 15 % (viz níže 119. bod odůvodnění). Proto je zřejmé, že s ohledem na průměrné ceny se rozdíly mezi čínskými cenami a cenami v EU mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily.

4.   SITUACE VE VÝROBNÍM ODVĚTVÍ UNIE

| (108) | Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje přezkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav daného výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období. |
| --- | --- |

(108)

Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje přezkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav daného výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.

| (109) | Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na základě informací získaných z řádně ověřených úplných odpovědí žadatele na dotazník. |
| --- | --- |

(109)

Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na základě informací získaných z řádně ověřených úplných odpovědí žadatele na dotazník.

a)   
  Výroba

| (110) | Výroba Unie se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížila o 14 %. Konkrétně klesla o 8 % v roce 2008 a o dalších 15 procentních bodů v roce 2009. Došlo však k jednoznačnému zlepšení mezi rokem 2009 a obdobím šetření, kdy výroba vzrostla o 9 procentních bodů.

  Tabulka 4 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | Důvěrné obchodní údaje |
| Index (2007 = 100) | 100 | 92 | 77 | 86 |
| Zdroj: | odpovědi na dotazník |

(110)

Výroba Unie se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížila o 14 %. Konkrétně klesla o 8 % v roce 2008 a o dalších 15 procentních bodů v roce 2009. Došlo však k jednoznačnému zlepšení mezi rokem 2009 a obdobím šetření, kdy výroba vzrostla o 9 procentních bodů.

Tabulka 4

2007

2008

2009

Období šetření

Výroba (v tunách)

Důvěrné obchodní údaje

Index (2007 = 100)

100

92

77

86

Zdroj:

odpovědi na dotazník

b)   
  Výrobní kapacita a využití kapacity

| (111) | Výrobní kapacita výrobce v Unii zůstala v posuzovaném období stálá.

  Tabulka 5 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (v tunách) | Důvěrné obchodní údaje |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Index využití kapacity | Důvěrné obchodní údaje |
| Index (2007 = 100) | 100 | 92 | 77 | 86 |
| Zdroj: | odpovědi na dotazník |

(111)

Výrobní kapacita výrobce v Unii zůstala v posuzovaném období stálá.

Tabulka 5

2007

2008

2009

Období šetření

Výrobní kapacita (v tunách)

Důvěrné obchodní údaje

Index (2007 = 100)

100

100

100

100

Index využití kapacity

Důvěrné obchodní údaje

Index (2007 = 100)

100

92

77

86

Zdroj:

odpovědi na dotazník

| (112) | Index, který odráží vývoj využití kapacity, v posuzovaném období klesl o 14 %. Mezi lety 2007 a 2008 se snížil o 8 % a v roce 2009 o dalších 15 procentních bodů. V období šetření se pak zvýšil o 9 procentních bodů. Trend míry využití vzhledem k tomu, že výrobní kapacita zůstala stálá, odráží vývoj výroby v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(112)

Index, který odráží vývoj využití kapacity, v posuzovaném období klesl o 14 %. Mezi lety 2007 a 2008 se snížil o 8 % a v roce 2009 o dalších 15 procentních bodů. V období šetření se pak zvýšil o 9 procentních bodů. Trend míry využití vzhledem k tomu, že výrobní kapacita zůstala stálá, odráží vývoj výroby v posuzovaném období.

| (113) | Je třeba poznamenat, že navzdory celkovému poklesu zůstalo využití kapacity poměrně vysoké a v období šetření bylo vyšší než 80 %. |
| --- | --- |

(113)

Je třeba poznamenat, že navzdory celkovému poklesu zůstalo využití kapacity poměrně vysoké a v období šetření bylo vyšší než 80 %.

c)   
  Objem prodeje

| (114) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu EU poklesl v průběhu posuzovaného období o 8 %. Prodej klesl o 9 % mezi lety 2007 a 2008 a o dalších 5 procentních bodů v roce 2009. Došlo však k jednoznačnému zlepšení mezi rokem 2009 a obdobím šetření, kdy prodej vzrostl přibližně o 6 procentních bodů.

  Tabulka 6 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej EU (v tunách) | Důvěrné obchodní údaje |
| Index (2007 = 100) | 100 | 91 | 86 | 92 |
| Zdroj: | odpovědi na dotazník |

(114)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu EU poklesl v průběhu posuzovaného období o 8 %. Prodej klesl o 9 % mezi lety 2007 a 2008 a o dalších 5 procentních bodů v roce 2009. Došlo však k jednoznačnému zlepšení mezi rokem 2009 a obdobím šetření, kdy prodej vzrostl přibližně o 6 procentních bodů.

Tabulka 6

2007

2008

2009

Období šetření

Prodej EU (v tunách)

Důvěrné obchodní údaje

Index (2007 = 100)

100

91

86

92

Zdroj:

odpovědi na dotazník

d)   
  Podíl na trhu

| (115) | Celkově si během posuzovaného období výrobní odvětví Unie zachovalo podíl na trhu. Konkrétně se index snížil mezi lety 2007 a 2008 o 9 %, ale již v roce 2009 se znovu zvýšil o 1 procentní bod a v období šetření vzrostl o dalších 7 procentních bodů.

  Tabulka 7 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podíl výrobního odvětví Unie na trhu | Důvěrné obchodní údaje |
| Index (2007 = 100) | 100 | 91 | 92 | 99 |
| Zdroj: | Odpovědi na dotazník poskytnuté výrobním odvětvím Unie a odhady žadatele založené na údajích Eurostatu |

(115)

Celkově si během posuzovaného období výrobní odvětví Unie zachovalo podíl na trhu. Konkrétně se index snížil mezi lety 2007 a 2008 o 9 %, ale již v roce 2009 se znovu zvýšil o 1 procentní bod a v období šetření vzrostl o dalších 7 procentních bodů.

Tabulka 7

2007

2008

2009

Období šetření

Podíl výrobního odvětví Unie na trhu

Důvěrné obchodní údaje

Index (2007 = 100)

100

91

92

99

Zdroj:

Odpovědi na dotazník poskytnuté výrobním odvětvím Unie a odhady žadatele založené na údajích Eurostatu

e)   
  Růst

| (116) | Mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie klesla o 8 %, se objem prodeje snížil také o 8 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal stálý. |
| --- | --- |

(116)

Mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie klesla o 8 %, se objem prodeje snížil také o 8 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal stálý.

f)   
  Zaměstnanost

| (117) | Zaměstnanost se snížila mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 7 %. Mezi rokem 2007 a 2008 se mírně zvýšila před prudkým 10 % poklesem v roce 2009. V období šetření však zaměstnanost opět vzrostla o 2 procentní body.

  Tabulka 8 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost (osoby) | Důvěrné obchodní údaje |
| Index (2007 = 100) | 100 | 101 | 91 | 93 |
| Zdroj: | odpovědi na dotazník |

(117)

Zaměstnanost se snížila mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 7 %. Mezi rokem 2007 a 2008 se mírně zvýšila před prudkým 10 % poklesem v roce 2009. V období šetření však zaměstnanost opět vzrostla o 2 procentní body.

Tabulka 8

2007

2008

2009

Období šetření

Zaměstnanost (osoby)

Důvěrné obchodní údaje

Index (2007 = 100)

100

101

91

93

Zdroj:

odpovědi na dotazník

g)   
  Produktivita

| (118) | Produktivita, měřená jako objem výroby (v tunách) na jednoho zaměstnance za rok, poklesla v posuzovaném období o 7 %. Tento pokles odráží skutečnost, že výroba se snížila rychleji než zaměstnanost. Je však třeba poznamenat, že mezi rokem 2009 a obdobím šetření se produktivita zvýšila o 8 procentních bodů, což odráží ještě rychlejší zvýšení výroby než zvýšení zaměstnanosti.

  Tabulka 9 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | Důvěrné obchodní údaje |
| Index (2007 = 100) | 100 | 91 | 85 | 93 |
| Zdroj: | odpovědi na dotazník |

(118)

Produktivita, měřená jako objem výroby (v tunách) na jednoho zaměstnance za rok, poklesla v posuzovaném období o 7 %. Tento pokles odráží skutečnost, že výroba se snížila rychleji než zaměstnanost. Je však třeba poznamenat, že mezi rokem 2009 a obdobím šetření se produktivita zvýšila o 8 procentních bodů, což odráží ještě rychlejší zvýšení výroby než zvýšení zaměstnanosti.

Tabulka 9

2007

2008

2009

Období šetření

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

Důvěrné obchodní údaje

Index (2007 = 100)

100

91

85

93

Zdroj:

odpovědi na dotazník

h)   
  Činitele ovlivňující prodejní ceny

| (119) | Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii v posuzovaném období vzrostly přibližně o 15 %. Průměrná cena se v letech 2008 a 2009 zvýšila (o 8 % a 10 % v uvedeném pořadí) před tím, než v období šetření mírně poklesla o 3 procentní body. Ceny dotčeného výrobku obecně do značné míry závisí na nákladech na hlavní suroviny (tj. sójové boby nebo sójové vločky) a energii. Společně tvoří převážnou část výrobních nákladů. Je třeba poznamenat, že trh se sójovými boby je nestabilní a vyznačuje se významnými ročními nebo dokonce měsíčními výkyvy. |
| --- | --- |

(119)

Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii v posuzovaném období vzrostly přibližně o 15 %. Průměrná cena se v letech 2008 a 2009 zvýšila (o 8 % a 10 % v uvedeném pořadí) před tím, než v období šetření mírně poklesla o 3 procentní body. Ceny dotčeného výrobku obecně do značné míry závisí na nákladech na hlavní suroviny (tj. sójové boby nebo sójové vločky) a energii. Společně tvoří převážnou část výrobních nákladů. Je třeba poznamenat, že trh se sójovými boby je nestabilní a vyznačuje se významnými ročními nebo dokonce měsíčními výkyvy.

| (120) | Vzhledem k významným rozdílům v prodejních cenách mezi různými typy výrobku, který je předmětem šetření, by se mělo na vývoj průměrných prodejních cen pohlížet opatrně, jelikož jakákoli změna průměrné ceny je značně ovlivněna jakoukoli změnou ve skladbě sortimentu.

  Tabulka 10 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotková cena pro trh EU (EUR/t) | Důvěrné obchodní údaje |
| Index (2007 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |
| Zdroj: | odpovědi na dotazník |

(120)

Vzhledem k významným rozdílům v prodejních cenách mezi různými typy výrobku, který je předmětem šetření, by se mělo na vývoj průměrných prodejních cen pohlížet opatrně, jelikož jakákoli změna průměrné ceny je značně ovlivněna jakoukoli změnou ve skladbě sortimentu.

Tabulka 10

2007

2008

2009

Období šetření

Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)

Důvěrné obchodní údaje

Index (2007 = 100)

100

108

118

115

Zdroj:

odpovědi na dotazník

i)   
  Velikost dumpingového rozpětí

| (121) | Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(121)

Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.

j)   
  Stav zásob

| (122) | Úroveň konečných zásob zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření celkově stálá. Je třeba uvést, že zásoby představují poměrně malou část roční produkce, a že je proto význam tohoto ukazatele pro analýzu újmy omezený.

  Tabulka 11 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v tunách) | Důvěrné obchodní údaje |
| Index (2007 = 100) | 100 | 90 | 110 | 99 |
| Zdroj: | odpovědi na dotazník |

(122)

Úroveň konečných zásob zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření celkově stálá. Je třeba uvést, že zásoby představují poměrně malou část roční produkce, a že je proto význam tohoto ukazatele pro analýzu újmy omezený.

Tabulka 11

2007

2008

2009

Období šetření

Konečný stav zásob (v tunách)

Důvěrné obchodní údaje

Index (2007 = 100)

100

90

110

99

Zdroj:

odpovědi na dotazník

k)   
  Mzdy

| (123) | Roční mzdové náklady vzrostly mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 7 %. Mezi lety 2007 a 2008 se zvýšily o 5 %, v roce 2009 klesly o 2 procentní body a poté se v období šetření zvýšily o 4 procentní body.

  Tabulka 12 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Roční mzdové náklady (v EUR) | Důvěrné obchodní údaje |
| Index (2007 = 100) | 100 | 105 | 103 | 107 |
| Zdroj: | odpovědi na dotazník |

(123)

Roční mzdové náklady vzrostly mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 7 %. Mezi lety 2007 a 2008 se zvýšily o 5 %, v roce 2009 klesly o 2 procentní body a poté se v období šetření zvýšily o 4 procentní body.

Tabulka 12

2007

2008

2009

Období šetření

Roční mzdové náklady (v EUR)

Důvěrné obchodní údaje

Index (2007 = 100)

100

105

103

107

Zdroj:

odpovědi na dotazník

l)   
  Ziskovost a návratnost investic

| (124) | V průběhu posuzovaného období ziskovost prodeje obdobného výrobku na trhu EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako podíl čistého prodeje, značně kolísala. Zatímco v letech 2007 a 2009 výrobní odvětví Unie dosahovalo zisku, v roce 2008 a v období šetření utrpělo ztráty. Výkyvy ve výnosnosti mohou být odrazem výkyvů na trhu se sójovými boby.

  Tabulka 13 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost EU (% čistého prodeje) | Důvěrné obchodní údaje |
| Index (2007 = 100) | 100 | –89 | 10 | –45 |
| Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic) | Důvěrné obchodní údaje |
| Index (2007 = 100) | 100 | – 160 | –9 | – 109 |
| Zdroj: | odpovědi na dotazník |

(124)

V průběhu posuzovaného období ziskovost prodeje obdobného výrobku na trhu EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako podíl čistého prodeje, značně kolísala. Zatímco v letech 2007 a 2009 výrobní odvětví Unie dosahovalo zisku, v roce 2008 a v období šetření utrpělo ztráty. Výkyvy ve výnosnosti mohou být odrazem výkyvů na trhu se sójovými boby.

Tabulka 13

2007

2008

2009

Období šetření

Ziskovost EU (% čistého prodeje)

Důvěrné obchodní údaje

Index (2007 = 100)

100

–89

10

–45

Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)

Důvěrné obchodní údaje

Index (2007 = 100)

100

– 160

–9

– 109

Zdroj:

odpovědi na dotazník

| (125) | Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedenou tendenci ziskovosti. |
| --- | --- |

(125)

Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedenou tendenci ziskovosti.

m)   
  Peněžní tok a schopnost získat kapitál

| (126) | Čistý peněžní tok z provozních činností v posuzovaném období značně kolísal. V roce 2007 začal kladnými hodnotami, v roce 2008 poklesl na negativní hodnotu, avšak v roce 2009 dosáhl opět kladné hodnoty, přičemž v období šetření poklesl znovu na negativní číslo. Celkově peněžní tok v zásadě sledoval uvedenou tendenci ziskovosti. |
| --- | --- |

(126)

Čistý peněžní tok z provozních činností v posuzovaném období značně kolísal. V roce 2007 začal kladnými hodnotami, v roce 2008 poklesl na negativní hodnotu, avšak v roce 2009 dosáhl opět kladné hodnoty, přičemž v období šetření poklesl znovu na negativní číslo. Celkově peněžní tok v zásadě sledoval uvedenou tendenci ziskovosti.

| (127) | Nebyly zaznamenány žádné známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména díky tomu, že je tvořeno větší skupinou.

  Tabulka 14 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (v EUR) | Důvěrné obchodní údaje |
| Index (2007 = 100) | 100 | –93 | 24 | –7 |
| Zdroj: | odpovědi na dotazník |

(127)

Nebyly zaznamenány žádné známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména díky tomu, že je tvořeno větší skupinou.

Tabulka 14

2007

2008

2009

Období šetření

Peněžní tok (v EUR)

Důvěrné obchodní údaje

Index (2007 = 100)

100

–93

24

–7

Zdroj:

odpovědi na dotazník

n)   
  Investice

| (128) | Roční investice do výroby obdobného výrobku vzrostly mezi lety 2007 a 2008 o 4 % a v roce 2009 se zvýšily o dalších 29 procentních bodů. V období šetření mírně poklesly o 5 procentních bodů. Celkově investice v posuzovaném období vzrostly o 28 %.

  Tabulka 15 | 2007 | 2008 | 2009 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čisté investice (v EUR) | Důvěrné obchodní údaje |
| Index (2007 = 100) | 100 | 104 | 133 | 128 |
| Zdroj: | odpovědi na dotazník |

(128)

Roční investice do výroby obdobného výrobku vzrostly mezi lety 2007 a 2008 o 4 % a v roce 2009 se zvýšily o dalších 29 procentních bodů. V období šetření mírně poklesly o 5 procentních bodů. Celkově investice v posuzovaném období vzrostly o 28 %.

Tabulka 15

2007

2008

2009

Období šetření

Čisté investice (v EUR)

Důvěrné obchodní údaje

Index (2007 = 100)

100

104

133

128

Zdroj:

odpovědi na dotazník

5.   ZÁVĚR OHLEDNĚ ÚJMY

| (129) | Z analýzy údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období celkově snížilo svou výrobu, využití kapacity, prodej, zaměstnanost a produktivitu. Rovněž vzrostly mzdové náklady. |
| --- | --- |

(129)

Z analýzy údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období celkově snížilo svou výrobu, využití kapacity, prodej, zaměstnanost a produktivitu. Rovněž vzrostly mzdové náklady.

| (130) | Tento negativní obraz je současně zmírněn skutečností, že většina těchto ukazatelů zaznamenala pozitivní vývoj mezi rokem 2009 a obdobím šetření (2010). Zejména mezi roky 2009 a 2010 (období šetření) vzrostla výroba a využití kapacity o 9 procentních bodů; prodej v EU a podíl na trhu vzrostly o 6 a 7 procentních bodů (v uvedeném pořadí); zaměstnanost vzrostla o 2 procentní body, zatímco produktivita vzrostla až o 8 procentních bodů. |
| --- | --- |

(130)

Tento negativní obraz je současně zmírněn skutečností, že většina těchto ukazatelů zaznamenala pozitivní vývoj mezi rokem 2009 a obdobím šetření (2010). Zejména mezi roky 2009 a 2010 (období šetření) vzrostla výroba a využití kapacity o 9 procentních bodů; prodej v EU a podíl na trhu vzrostly o 6 a 7 procentních bodů (v uvedeném pořadí); zaměstnanost vzrostla o 2 procentní body, zatímco produktivita vzrostla až o 8 procentních bodů.

| (131) | Rovněž podíl výrobního odvětví Unie na trhu celkově zůstal v posuzovaném období stálý. Zatímco v roce 2008 poklesl, již v roce 2009 se zvýšil. V roce 2010 dosáhl úrovně velmi podobné stavu z roku 2007. |
| --- | --- |

(131)

Rovněž podíl výrobního odvětví Unie na trhu celkově zůstal v posuzovaném období stálý. Zatímco v roce 2008 poklesl, již v roce 2009 se zvýšil. V roce 2010 dosáhl úrovně velmi podobné stavu z roku 2007.

| (132) | Ziskovost, jakož i návratnost investic a peněžní tok (které úzce souvisejí se ziskovostí) podávají smíšený pohled na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Zatímco celkově (mezi rokem 2007 a obdobím šetření) vykazovaly pokles, rovněž významně kolísaly a poukazovaly na nestálou povahu trhu. |
| --- | --- |

(132)

Ziskovost, jakož i návratnost investic a peněžní tok (které úzce souvisejí se ziskovostí) podávají smíšený pohled na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Zatímco celkově (mezi rokem 2007 a obdobím šetření) vykazovaly pokles, rovněž významně kolísaly a poukazovaly na nestálou povahu trhu.

| (133) | Čisté investice se jednoznačně zvýšily mezi lety 2007 a 2009 (o 33 %) a zaznamenaly pouze malý pokles (o 5 procentních bodů) v roce 2010 (období šetření). |
| --- | --- |

(133)

Čisté investice se jednoznačně zvýšily mezi lety 2007 a 2009 (o 33 %) a zaznamenaly pouze malý pokles (o 5 procentních bodů) v roce 2010 (období šetření).

| (134) | Rovněž skutečná úroveň ztráty způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření je poměrně nízká. |
| --- | --- |

(134)

Rovněž skutečná úroveň ztráty způsobené výrobnímu odvětví Unie v období šetření je poměrně nízká.

| (135) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo určitou újmu. Avšak vzhledem k poměrně nevýznamné úrovni skutečných ztrát způsobených výrobnímu odvětví Unie v období šetření a ke známkám oživení na konci posuzovaného období se dospělo k závěru, že újmu nelze charakterizovat jako podstatnou ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(135)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo určitou újmu. Avšak vzhledem k poměrně nevýznamné úrovni skutečných ztrát způsobených výrobnímu odvětví Unie v období šetření a ke známkám oživení na konci posuzovaného období se dospělo k závěru, že újmu nelze charakterizovat jako podstatnou ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

| (136) | Po zveřejnění konečných zjištění žadatel tvrdil, že újma by se v tomto případě měla považovat za podstatnou, protože v některých jiných případech vyznačujících se údajně podobnými okolnostmi (tj. s pozitivními tendencemi pozorovanými na konci posuzovaného období) (11) zjištění byla odlišná. Žadatel rovněž tvrdil, že přihlížení k pozdější části posuzovaného období a vyvozování závěrů ze známek oživení v tomto období není slučitelné s právem WTO (12). |
| --- | --- |

(136)

Po zveřejnění konečných zjištění žadatel tvrdil, že újma by se v tomto případě měla považovat za podstatnou, protože v některých jiných případech vyznačujících se údajně podobnými okolnostmi (tj. s pozitivními tendencemi pozorovanými na konci posuzovaného období) (11) zjištění byla odlišná. Žadatel rovněž tvrdil, že přihlížení k pozdější části posuzovaného období a vyvozování závěrů ze známek oživení v tomto období není slučitelné s právem WTO (12).

| (137) | V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ musí být posuzován individuálně. V tomto konkrétním případě šetření nejen zjistilo jasné známky oživení výrobního odvětví Unie na konci posuzovaného období, ale také že rozsah negativních tendencí byl poměrně omezený. Například podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal stálý a celkově relativně vysoký, využití kapacity sice mírně pokleslo, avšak zůstalo na úrovni vyšší než 80 % a investice se zvýšily. Oproti tomu v případě týkajícím se kyseliny šťavelové
   (13) došlo například ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 9 % v období šetření v porovnání s prvním rokem období šetření újmy (14). V případě týkajícím se kyseliny citronové
   (15) došlo k podobné ztrátě podílu na trhu a k poklesu investic (16). |
| --- | --- |

(137)

V této souvislosti je třeba uvést, že každý případ musí být posuzován individuálně. V tomto konkrétním případě šetření nejen zjistilo jasné známky oživení výrobního odvětví Unie na konci posuzovaného období, ale také že rozsah negativních tendencí byl poměrně omezený. Například podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstal stálý a celkově relativně vysoký, využití kapacity sice mírně pokleslo, avšak zůstalo na úrovni vyšší než 80 % a investice se zvýšily. Oproti tomu v případě týkajícím se kyseliny šťavelové
   (13) došlo například ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve výši 9 % v období šetření v porovnání s prvním rokem období šetření újmy (14). V případě týkajícím se kyseliny citronové
   (15) došlo k podobné ztrátě podílu na trhu a k poklesu investic (16).

| (138) | S ohledem na závazky v rámci WTO citovaná zpráva skupiny odborníků odkazuje na zcela odlišnou situaci, kdy orgán provádějící šetření analyzoval pouze dílčí údaje za pouhých 6 měsíců každého ze tří po sobě následujících let a svá zjištění zakládal na této neúplné analýze. Situace se v daném případě zjevně liší, jelikož analýza újmy zahrnuje údaje za celý rok za čtyři po sobě následující roky a dále je kladen určitý důraz na skutečnost, že před koncem uvedeného čtyřletého období došlo ve srovnání s rokem před obdobím šetření k pozitivnímu vývoji u mnoha z analyzovaných tendencí. |
| --- | --- |

(138)

S ohledem na závazky v rámci WTO citovaná zpráva skupiny odborníků odkazuje na zcela odlišnou situaci, kdy orgán provádějící šetření analyzoval pouze dílčí údaje za pouhých 6 měsíců každého ze tří po sobě následujících let a svá zjištění zakládal na této neúplné analýze. Situace se v daném případě zjevně liší, jelikož analýza újmy zahrnuje údaje za celý rok za čtyři po sobě následující roky a dále je kladen určitý důraz na skutečnost, že před koncem uvedeného čtyřletého období došlo ve srovnání s rokem před obdobím šetření k pozitivnímu vývoji u mnoha z analyzovaných tendencí.

| (139) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se s konečnou platností dospělo k závěru, že žádnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie nelze považovat za podstatnou ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(139)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se s konečnou platností dospělo k závěru, že žádnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie nelze považovat za podstatnou ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

E.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

1.   ÚVOD

| (140) | Aniž by bylo dotčeno určení s ohledem na neexistenci podstatné újmy, a na základě hypotézy, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by mohla být charakterizována jako podstatná, Komise přezkoumala potenciální příčinnou souvislost. |
| --- | --- |

(140)

Aniž by bylo dotčeno určení s ohledem na neexistenci podstatné újmy, a na základě hypotézy, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by mohla být charakterizována jako podstatná, Komise přezkoumala potenciální příčinnou souvislost.

| (141) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie nějakou újmu. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(141)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie nějakou újmu. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.

2.   ÚČINKY DUMPINGOVÉHO DOVOZU

| (142) | Navzdory klesající poptávce na trhu Unie se dovoz dotčeného výrobku mezi rokem 2007 a obdobím šetření zvýšil celkově o 15 % a jeho odpovídající podíl na trhu se zvýšil o 25 %. Tento vývoj se obecně časově shodoval se zhoršenou hospodářskou situací výrobního odvětví Unie. Zatímco výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet si svůj podíl na trhu, čínský dovoz zaznamenal nárůst o více než 5 procentních bodů. |
| --- | --- |

(142)

Navzdory klesající poptávce na trhu Unie se dovoz dotčeného výrobku mezi rokem 2007 a obdobím šetření zvýšil celkově o 15 % a jeho odpovídající podíl na trhu se zvýšil o 25 %. Tento vývoj se obecně časově shodoval se zhoršenou hospodářskou situací výrobního odvětví Unie. Zatímco výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet si svůj podíl na trhu, čínský dovoz zaznamenal nárůst o více než 5 procentních bodů.

| (143) | Na tomto základě by se na první pohled mohlo zdát, že existuje příčinná souvislost mezi dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(143)

Na tomto základě by se na první pohled mohlo zdát, že existuje příčinná souvislost mezi dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

| (144) | Z podrobnější analýzy účinků dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie však zjevně nevyplývá jednoznačný vzájemný vztah. Zatímco například dovoz z ČLR se v letech 2007 a 2008 (101. bod odůvodnění) jen nepatrně zvýšil a dovozní cena CIF vzrostla o 48 % (103. bod odůvodnění), výrobní odvětví Unie přesto v roce 2008 utrpělo značné ztráty a přišlo o určitý podíl na trhu. Naopak zatímco v období let 2008 a 2009 se čínský dovoz zvýšil o 26 % a dovozní cena CIF se snížila o 11 procentních bodů, výrobní odvětví Unie si udrželo svůj podíl na trhu a zotavilo se ze ztrát z roku 2008. Také mezi rokem 2009 a obdobím šetření, zatímco dovoz z ČLR se udržel na trhu Unie, situace výrobního odvětví Unie se jednoznačně zlepšila, jak je uvedeno výše v analýze újmy. |
| --- | --- |

(144)

Z podrobnější analýzy účinků dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie však zjevně nevyplývá jednoznačný vzájemný vztah. Zatímco například dovoz z ČLR se v letech 2007 a 2008 (101. bod odůvodnění) jen nepatrně zvýšil a dovozní cena CIF vzrostla o 48 % (103. bod odůvodnění), výrobní odvětví Unie přesto v roce 2008 utrpělo značné ztráty a přišlo o určitý podíl na trhu. Naopak zatímco v období let 2008 a 2009 se čínský dovoz zvýšil o 26 % a dovozní cena CIF se snížila o 11 procentních bodů, výrobní odvětví Unie si udrželo svůj podíl na trhu a zotavilo se ze ztrát z roku 2008. Také mezi rokem 2009 a obdobím šetření, zatímco dovoz z ČLR se udržel na trhu Unie, situace výrobního odvětví Unie se jednoznačně zlepšila, jak je uvedeno výše v analýze újmy.

| (145) | Tato neexistence vzájemného vztahu mezi dovozem z ČLR a tendencemi ukazatelů újmy výrazně naznačuje, že k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie přispěly jiné činitele, které ji možná i způsobily. Tato otázka bude dále zkoumána níže. |
| --- | --- |

(145)

Tato neexistence vzájemného vztahu mezi dovozem z ČLR a tendencemi ukazatelů újmy výrazně naznačuje, že k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie přispěly jiné činitele, které ji možná i způsobily. Tato otázka bude dále zkoumána níže.

3.   ÚČINKY JINÝCH ČINITELŮ

| (146) | Jinými činiteli, které byly přezkoumány v kontextu příčinných souvislostí, jsou: i) pokles poptávky v Unii, který pravděpodobně částečně souvisí s finanční a hospodářskou krizí v letech 2008/2009, a ii) výkyvy na trhu se sójovými boby. |
| --- | --- |

(146)

Jinými činiteli, které byly přezkoumány v kontextu příčinných souvislostí, jsou: i) pokles poptávky v Unii, který pravděpodobně částečně souvisí s finanční a hospodářskou krizí v letech 2008/2009, a ii) výkyvy na trhu se sójovými boby.

i)   Pokles poptávky v Unii, který pravděpodobně částečně souvisí s finanční a hospodářskou krizí v letech 2008/2009

| (147) | Srovnáme-li rok 2007 s rokem 2010 (období šetření), lze v posuzovaném období pozorovat pokles spotřeby v Unii, a to o 8 %. Mnohé činitele způsobující újmu se vyvíjely převážně v souladu s tímto činitelem. Srovnáme-li například výše uvedená dvě období, objem prodeje výrobního odvětví EU rovněž klesl o 8 %. K dalším příkladům patří zaměstnanost – v roce 2010 o 7 % nižší než v roce 2007 – a produktivita – v roce 2010 rovněž o 7 % nižší než v roce 2007. Proto je jasné, že pokles poptávky, a to bez ohledu na to, jaká je jeho příčina, byl hlavním činitelem ve vývoji stavu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(147)

Srovnáme-li rok 2007 s rokem 2010 (období šetření), lze v posuzovaném období pozorovat pokles spotřeby v Unii, a to o 8 %. Mnohé činitele způsobující újmu se vyvíjely převážně v souladu s tímto činitelem. Srovnáme-li například výše uvedená dvě období, objem prodeje výrobního odvětví EU rovněž klesl o 8 %. K dalším příkladům patří zaměstnanost – v roce 2010 o 7 % nižší než v roce 2007 – a produktivita – v roce 2010 rovněž o 7 % nižší než v roce 2007. Proto je jasné, že pokles poptávky, a to bez ohledu na to, jaká je jeho příčina, byl hlavním činitelem ve vývoji stavu výrobního odvětví Unie.

| (148) | Ačkoliv příčina poklesu poptávky není přímo relevantní pro analýzu příčinných souvislostí, je dost pravděpodobné, že byla přinejmenším částečně způsobena finanční a hospodářskou krizí. V této souvislosti je třeba poznamenat, že poptávka klesla zejména mezi lety 2008 a 2009. Vzhledem k této časové shodě byl pokles o 8 procentních bodů mezi lety 2008 a 2009 se vší pravděpodobností spojen s hospodářskou krizí. Proto by bylo možné tvrdit, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie byla zapříčiněna hospodářskou krizí a výsledným poklesem poptávky. |
| --- | --- |

(148)

Ačkoliv příčina poklesu poptávky není přímo relevantní pro analýzu příčinných souvislostí, je dost pravděpodobné, že byla přinejmenším částečně způsobena finanční a hospodářskou krizí. V této souvislosti je třeba poznamenat, že poptávka klesla zejména mezi lety 2008 a 2009. Vzhledem k této časové shodě byl pokles o 8 procentních bodů mezi lety 2008 a 2009 se vší pravděpodobností spojen s hospodářskou krizí. Proto by bylo možné tvrdit, že újma způsobená výrobnímu odvětví Unie byla zapříčiněna hospodářskou krizí a výsledným poklesem poptávky.

| (149) | Rovněž je třeba poznamenat, že společnost Solae Belgium uznává ve své výroční zprávě z roku 2009, že nižší výnosy z finančních aktiv v důsledku finanční krize měly negativní dopad na finanční situaci společnosti. |
| --- | --- |

(149)

Rovněž je třeba poznamenat, že společnost Solae Belgium uznává ve své výroční zprávě z roku 2009, že nižší výnosy z finančních aktiv v důsledku finanční krize měly negativní dopad na finanční situaci společnosti.

| (150) | Je třeba rovněž připomenout, že hospodářská situace výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zlepšila. Toto zlepšení se jasně shoduje s všeobecným hospodářským oživením. |
| --- | --- |

(150)

Je třeba rovněž připomenout, že hospodářská situace výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zlepšila. Toto zlepšení se jasně shoduje s všeobecným hospodářským oživením.

| (151) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že pokles poptávky, pravděpodobně částečně způsobený finanční a hospodářskou krizí, byl hlavní příčinou jakékoli újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(151)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že pokles poptávky, pravděpodobně částečně způsobený finanční a hospodářskou krizí, byl hlavní příčinou jakékoli újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

| (152) | Po poskytnutí konečných informací žadatel prohlásil, že újmu nezpůsobily finanční a hospodářská krize, neposkytl však v tomto ohledu žádné přesvědčivé argumenty a pouze odkázal na řadu dalších případů (17), kdy zjištění byla odlišná. |
| --- | --- |

(152)

Po poskytnutí konečných informací žadatel prohlásil, že újmu nezpůsobily finanční a hospodářská krize, neposkytl však v tomto ohledu žádné přesvědčivé argumenty a pouze odkázal na řadu dalších případů (17), kdy zjištění byla odlišná.

| (153) | V této souvislosti je třeba připomenout, že každý případ musí být posuzován individuálně. Skutečností v tomto konkrétním případě zůstává, že zatímco neexistuje jednoznačný vzájemný vztah mezi dumpingovým dovozem a situací výrobního odvětví Unie, pokles poptávky, jenž byl pravděpodobně částečně způsobený hospodářskou krizí, přispěl ke špatné situaci výrobního odvětví Unie. To bylo totiž aspoň do určité míry výslovně uznáno ve výroční zprávě společnosti Solae Belgium z roku 2009, jak je uvedeno výše. |
| --- | --- |

(153)

V této souvislosti je třeba připomenout, že každý případ musí být posuzován individuálně. Skutečností v tomto konkrétním případě zůstává, že zatímco neexistuje jednoznačný vzájemný vztah mezi dumpingovým dovozem a situací výrobního odvětví Unie, pokles poptávky, jenž byl pravděpodobně částečně způsobený hospodářskou krizí, přispěl ke špatné situaci výrobního odvětví Unie. To bylo totiž aspoň do určité míry výslovně uznáno ve výroční zprávě společnosti Solae Belgium z roku 2009, jak je uvedeno výše.

| (154) | Lze však zaznamenat významné rozdíly mezi případy, jež zmínil žadatel, a stávajícím případem. Řada těchto rozdílů je uvedena v následujících bodech odůvodnění. |
| --- | --- |

(154)

Lze však zaznamenat významné rozdíly mezi případy, jež zmínil žadatel, a stávajícím případem. Řada těchto rozdílů je uvedena v následujících bodech odůvodnění.

| (155) | V případě týkajícím se kyseliny šťavelové (18) se i přesto, že některé ukazatele skutečně poukazovaly na významný pozitivní vývoj mezi rokem 2009 a obdobím šetření, podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil, zatímco v stávajícím případě se zvýšil téměř na úroveň roku 2007 (19). Případ týkající se kyseliny šťavelové mimoto nevykazuje meziroční neexistenci vzájemného vztahu mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a tendencí ukazatelů újmy, což je charakteristické pro stávající případ. Vývoj ziskovosti se rovněž liší. V stávajícím případě zejména značně kolísá ziskovost. V stávajícím případě je dále velmi nestabilní trh. |
| --- | --- |

(155)

V případě týkajícím se kyseliny šťavelové (18) se i přesto, že některé ukazatele skutečně poukazovaly na významný pozitivní vývoj mezi rokem 2009 a obdobím šetření, podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil, zatímco v stávajícím případě se zvýšil téměř na úroveň roku 2007 (19). Případ týkající se kyseliny šťavelové mimoto nevykazuje meziroční neexistenci vzájemného vztahu mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a tendencí ukazatelů újmy, což je charakteristické pro stávající případ. Vývoj ziskovosti se rovněž liší. V stávajícím případě zejména značně kolísá ziskovost. V stávajícím případě je dále velmi nestabilní trh.

| (156) | V případě týkajícím se otevřených síťovin ze skleněných vláken (20) se podíl výrobního odvětví Unie na trhu každoročně snížil, a to celkem o 12 procentních bodů (21). Současně soustavně meziročně rostl podíl čínského dovozu na trhu, a to celkem o 12,4 procentních bodů (22). V stávajícím případě se podíl čínského dovozu na trhu zvyšoval až do roku 2009 a poté klesl mezi rokem 2009 a obdobím šetření. Současně již v roce 2008 klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu, přičemž poté se opět zvýšil téměř na úroveň roku 2007. |
| --- | --- |

(156)

V případě týkajícím se otevřených síťovin ze skleněných vláken (20) se podíl výrobního odvětví Unie na trhu každoročně snížil, a to celkem o 12 procentních bodů (21). Současně soustavně meziročně rostl podíl čínského dovozu na trhu, a to celkem o 12,4 procentních bodů (22). V stávajícím případě se podíl čínského dovozu na trhu zvyšoval až do roku 2009 a poté klesl mezi rokem 2009 a obdobím šetření. Současně již v roce 2008 klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu, přičemž poté se opět zvýšil téměř na úroveň roku 2007.

| (157) | V případě týkajícím se skleněných vláken (23) soustavně rostl meziroční podíl dumpingového dovozu na trhu, a to celkem o 6,3 procentních bodů (24). |
| --- | --- |

(157)

V případě týkajícím se skleněných vláken (23) soustavně rostl meziroční podíl dumpingového dovozu na trhu, a to celkem o 6,3 procentních bodů (24).

| (158) | V případě týkajícím se keramických obkládaček (25) stabilně rostl podíl dumpingového dovozu na trhu (26). Kromě toho se značně lišil vývoj zásob. V případě týkajícím se keramických obkládaček zvýšení zásob vypovídalo o újmě (27). Mimoto šetření v případě týkajícím se keramických obkládaček ukázalo, že navzdory oživení ve stavebnictví ukazatele výrobního odvětví Unie i nadále vykazovaly sestupný trend (28). |
| --- | --- |

(158)

V případě týkajícím se keramických obkládaček (25) stabilně rostl podíl dumpingového dovozu na trhu (26). Kromě toho se značně lišil vývoj zásob. V případě týkajícím se keramických obkládaček zvýšení zásob vypovídalo o újmě (27). Mimoto šetření v případě týkajícím se keramických obkládaček ukázalo, že navzdory oživení ve stavebnictví ukazatele výrobního odvětví Unie i nadále vykazovaly sestupný trend (28).

| (159) | V případě týkajícím se mastných alkoholů (29) se vývoj ukazatelů újmy mezi rokem 2009 a obdobím šetření lišil od stávajícího případu (např. se snížila zaměstnanost) (30) a objem dumpingového dovozu a jeho podíl na trhu vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím šetření (31). |
| --- | --- |

(159)

V případě týkajícím se mastných alkoholů (29) se vývoj ukazatelů újmy mezi rokem 2009 a obdobím šetření lišil od stávajícího případu (např. se snížila zaměstnanost) (30) a objem dumpingového dovozu a jeho podíl na trhu vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím šetření (31).

| (160) | Proto toto tvrzení žadatele musí být odmítnuto. |
| --- | --- |

(160)

Proto toto tvrzení žadatele musí být odmítnuto.

ii)   Výkyvy na trhu se sójovými boby

| (161) | Výše bylo uvedeno, že ziskovost výrobního odvětví Unie značně kolísá a poukazuje na nestálou povahu trhu. |
| --- | --- |

(161)

Výše bylo uvedeno, že ziskovost výrobního odvětví Unie značně kolísá a poukazuje na nestálou povahu trhu.

| (162) | Tato nestálost je úzce spjata s výkyvy na trhu se surovinami. Promptní trh pro hlavní surovinu – sójové boby – se tradičně vyznačuje značnými měsíčními a ročními výkyvy (32), zatímco ceny konečného výrobku – dotčeného výrobku – inklinují spíše k stabilitě (jelikož jsou založeny na dlouhodobých smlouvách). Proto úroveň ziskovosti u výrobku, který je předmětem šetření, silně závisí na převládající situaci na trhu se sójovými boby. |
| --- | --- |

(162)

Tato nestálost je úzce spjata s výkyvy na trhu se surovinami. Promptní trh pro hlavní surovinu – sójové boby – se tradičně vyznačuje značnými měsíčními a ročními výkyvy (32), zatímco ceny konečného výrobku – dotčeného výrobku – inklinují spíše k stabilitě (jelikož jsou založeny na dlouhodobých smlouvách). Proto úroveň ziskovosti u výrobku, který je předmětem šetření, silně závisí na převládající situaci na trhu se sójovými boby.

| (163) | V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2008 skutečně došlo ke značnému zvýšení cen sójových bobů, které mělo významný vliv na ziskovost a celkovou situaci výrobního odvětví Unie. Sám žadatel uznal, že zvýšení cen sójových bobů přispělo k jeho špatné situaci v roce 2008. |
| --- | --- |

(163)

V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2008 skutečně došlo ke značnému zvýšení cen sójových bobů, které mělo významný vliv na ziskovost a celkovou situaci výrobního odvětví Unie. Sám žadatel uznal, že zvýšení cen sójových bobů přispělo k jeho špatné situaci v roce 2008.

| (164) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je zřejmé, že výkyvy na trhu se sójovými boby byly rovněž hlavní příčinou jakékoli újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(164)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je zřejmé, že výkyvy na trhu se sójovými boby byly rovněž hlavní příčinou jakékoli újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

| (165) | Po poskytnutí konečných informací žadatel prohlásil, že výkyvy cen na trhu se sójovými boby nemohly narušit příčinnou souvislost a že se týkaly pouze ztrát v roce 2008. V tomto ohledu však nebyly předloženy žádné podložené důkazy. |
| --- | --- |

(165)

Po poskytnutí konečných informací žadatel prohlásil, že výkyvy cen na trhu se sójovými boby nemohly narušit příčinnou souvislost a že se týkaly pouze ztrát v roce 2008. V tomto ohledu však nebyly předloženy žádné podložené důkazy.

| (166) | Je třeba poznamenat, že značné zvýšení cen sójových bobů se shoduje se špatnými finančními výsledky výrobního odvětví Unie, a vzhledem k tomu, že vysoké ceny sójových bobů byly považovány za hlavní příčinu ztrát v roce 2008, neexistuje žádný zvláštní důvod, proč by se ke ztrátám v roce 2010, jež se shodují s dalším zvýšením cen sójových bobů, mělo přistupovat odlišně. |
| --- | --- |

(166)

Je třeba poznamenat, že značné zvýšení cen sójových bobů se shoduje se špatnými finančními výsledky výrobního odvětví Unie, a vzhledem k tomu, že vysoké ceny sójových bobů byly považovány za hlavní příčinu ztrát v roce 2008, neexistuje žádný zvláštní důvod, proč by se ke ztrátám v roce 2010, jež se shodují s dalším zvýšením cen sójových bobů, mělo přistupovat odlišně.

| (167) | Proto toto tvrzení žadatele musí být odmítnuto. |
| --- | --- |

(167)

Proto toto tvrzení žadatele musí být odmítnuto.

4.   ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (168) | Jiné faktory, a to zejména pokles poptávky (pravděpodobně částečně způsobený hospodářskou krizí v letech 2008/2009) a nestálá povaha trhu s hlavní surovinou byly významnými příčinami jakékoli újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(168)

Jiné faktory, a to zejména pokles poptávky (pravděpodobně částečně způsobený hospodářskou krizí v letech 2008/2009) a nestálá povaha trhu s hlavní surovinou byly významnými příčinami jakékoli újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

| (169) | Proto i za předpokladu, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, neboť tyto jiné činitele narušují příčinnou souvislost, nelze vyvodit závěr, že jakákoli újma byla způsobena dumpingovým dovozem z ČLR. |
| --- | --- |

(169)

Proto i za předpokladu, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, neboť tyto jiné činitele narušují příčinnou souvislost, nelze vyvodit závěr, že jakákoli újma byla způsobena dumpingovým dovozem z ČLR.

F.   ZÁJEM UNIE

| (170) | Vzhledem k tomu, že se zjistilo, že výrobnímu odvětví Unie není způsobována újma, kterou lze považovat za podstatnou, a že v každém případě jiné činitele narušují příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a touto újmou, zájem Unie není třeba zkoumat. |
| --- | --- |

(170)

Vzhledem k tomu, že se zjistilo, že výrobnímu odvětví Unie není způsobována újma, kterou lze považovat za podstatnou, a že v každém případě jiné činitele narušují příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a touto újmou, zájem Unie není třeba zkoumat.

G.   ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ

| (171) | Vzhledem k závěrům vyvozeným s ohledem na neexistenci podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie a s ohledem na neexistenci příčinné souvislosti by řízení v souladu s článkem 9 základního nařízení mělo být zastaveno bez uložení opatření. |
| --- | --- |

(171)

Vzhledem k závěrům vyvozeným s ohledem na neexistenci podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie a s ohledem na neexistenci příčinné souvislosti by řízení v souladu s článkem 9 základního nařízení mělo být zastaveno bez uložení opatření.

| (172) | Všechny dotčené strany byly informovány o konečných zjištěních a o záměru zastavit řízení a dostaly příležitost vyjádřit své připomínky. Jejich připomínky byly vzaty v úvahu, avšak nijak nezměnily výše uvedené závěry, |
| --- | --- |

(172)

Všechny dotčené strany byly informovány o konečných zjištěních a o záměru zastavit řízení a dostaly příležitost vyjádřit své připomínky. Jejich připomínky byly vzaty v úvahu, avšak nijak nezměnily výše uvedené závěry,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Antidumpingové řízení týkající se dovozu určitých výrobků z koncentrovaných sójových bílkovin pocházejících z Čínské lidové republiky se zastavuje.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 27. června 2012.

Za Komisi

José Manuel BARROSO

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Úř. věst. C 121, 19.4.2011, s. 71.

2

(3)  Navzdory jeho vztahu s čínskou skupinou vyvážejících výrobců je žadatel považován za výrobce v Unii, a to zejména proto, že z dostupných důkazů vyplývá, že vývoz této skupiny ve spojení do EU je velmi omezený.

3

(4)  Pro informaci je třeba poznamenat, že žadatel B je ve spojení s žadatelem.

4

(5)  Zpráva Odvolacího orgánu WTO ze dne 15. července 2011, WT/DS397/AB/R, Evropská společenství – konečná antidumpingová opatření uložená na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli pocházející z Číny.

5

Evropská společenství – konečná antidumpingová opatření uložená na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli pocházející z Číny

(6)  Viz výše uvedená zpráva Odvolacího orgánu ze dne 15. července 2011, bod 319.

6

(7)  Úř. věst. L 270, 29.9.2006, s. 4.

7

(8)  Úř. věst. L 118, 19.5.2000, s. 6.

8

(9)  Úř. věst. L 209, 17.8.2011, s. 24.

9

(10)  Úř. věst. L 323, 10.12.2009, s. 48.

10

(11)  Žadatel konkrétně cituje případy týkající se kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Číny (Úř. věst. L 275, 20.10.2011, s. 1) a kyseliny citronové pocházející z Číny (Úř. věst. L 143, 3.6.2008, s. 13).

11

kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Číny

kyseliny citronové pocházející z Číny

(12)  Žadatel odkazuje na závěrečnou zprávu skupiny odborníků týkající se sporu WT/DS331/R Mexiko – Antidumpingová cla uložená na ocelové trubky a duté profily z Guatemaly.

12

(13)  Úř. věst. L 106, 18.4.2012, s. 1.

13

(14)  Viz nařízení Komise (EU) č. 1043/2011 o uložení prozatímního antidumpingového cla (Úř. věst. L 275, 20.10.2011, s. 1), 77. bod odůvodnění.

14

(15)  Úř. věst. L 323, 3.12.2008, s. 1.

15

(16)  Viz nařízení Komise (ES) č. 488/2008 o uložení prozatímního antidumpingového cla (Úř. věst. L 143, 3.6.2008, s. 13), 68. a 72. bod odůvodnění.

16

(17)  Případy týkající se otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR (Úř. věst. L 43, 17.2.2011, s. 9); kyseliny šťavelové pocházející z Indie a ČLR (Úř. věst. L 275, 20.10.2011, s. 1); skleněných vláken pocházejících z ČLR (Úř. věst. L 67, 15.3.2011, s. 1) a keramických obkládaček pocházejících z ČLR (Úř. věst. L 70, 17.3.2011, s. 5).

17

otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR

kyseliny šťavelové pocházející z Indie a ČLR

skleněných vláken pocházejících z ČLR

keramických obkládaček pocházejících z ČLR

(18)  Úř. věst. L 275, 20.10.2011, s. 1.

18

(19)  Tamtéž, 75. bod odůvodnění.

19

(20)  Úř. věst. L 43, 17.2.2011, s. 9.

20

(21)  Tamtéž, 75. bod odůvodnění.

21

(22)  Tamtéž, 66. bod odůvodnění.

22

(23)  Úř. věst. L 67, 15.3.2011, s. 1.

23

(24)  Tamtéž, 64. bod odůvodnění.

24

(25)  Úř. věst. L 70, 17.3.2011, s. 5.

25

(26)  Tamtéž, 73. bod odůvodnění.

26

(27)  Tamtéž, 93.-95. a 125. bod odůvodnění.

27

(28)  Tamtéž, 124. bod odůvodnění.

28

(29)  Úř. věst. L 122, 11.5.2011, s. 47.

29

(30)  Tamtéž, 85. bod odůvodnění.

30

(31)  Tamtéž, 70. bod odůvodnění.

31

(32)  Z veřejně dostupných údajů (viz například: http://www.indexmundi.com) vyplývá, že měsíční kolísání cen v případě sójových bobů může činit ±15 %.

32

---

Opravy

| 28.6.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 168/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 168/55

---

Oprava nařízení Rady (EU) č. 377/2012 ze dne 3. května 2012 o omezujících opatřeních namířených proti některým osobám, subjektům a orgánům, které ohrožují mír, bezpečnost nebo stabilitu v Republice Guineji-Bissau

(
  Úřední věstník Evropské unie L 119 ze dne 4. května 2012
  )

Strana 3, čl. 8 odst. 1:

místo:

„1.   Aniž jsou dotčeny příslušné předpisy týkající se ohlašování, důvěrnosti a služebním tajemství, fyzické a právnické osoby, subjekty a orgány uvedené v příloze I:

| a) | neprodleně poskytnou ...“, |
| --- | --- |

a)

neprodleně poskytnou ...“,

má být:

„1.   Aniž jsou dotčeny příslušné předpisy týkající se ohlašování, důvěrnosti a služebního tajemství, fyzické a právnické osoby, subjekty a orgány:

| a) | neprodleně poskytnou ...“. |
| --- | --- |

a)

neprodleně poskytnou ...“.

---