# Uradni list L 164/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.164.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 164 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5523. junij 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.164.slv

Uradni list

Evropske unije

L 164

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5523. junij 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila | 1 |
| | | 2012/319/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 7. junija 2012 o stališču Evropske unije v Skupnem odboru EGP glede spremembe Protokola 31 (o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode) in Protokola 37 (vsebuje seznam iz člena 101) k Sporazumu EGP | 2 |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 537/2012 z dne 22. junija 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 1121/2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi s shemo enotnega plačila na površino za kmete na Poljskem | 5 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 538/2012 z dne 22. junija 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 6 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 539/2012 z dne 22. junija 2012 o določitvi najvišjega zneska pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) št. 430/2012 | 8 |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/320/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 25. januarja 2012 o pomoči, ki jo je Grčija odobrila pridelovalcem žita in zadrugam za zbiranje žit št. SA 27354 (C 36/10) (ex NN 3/10, ex CP 11/09)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9335)

   (
  1
  ) | 10 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila

1

2012/319/EU

*

Sklep Sveta z dne 7. junija 2012 o stališču Evropske unije v Skupnem odboru EGP glede spremembe Protokola 31 (o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode) in Protokola 37 (vsebuje seznam iz člena 101) k Sporazumu EGP

2

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 537/2012 z dne 22. junija 2012 o spremembi Uredbe (ES) št. 1121/2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi s shemo enotnega plačila na površino za kmete na Poljskem

5

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 538/2012 z dne 22. junija 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

6

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 539/2012 z dne 22. junija 2012 o določitvi najvišjega zneska pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) št. 430/2012

8

SKLEPI

2012/320/EU

*

Sklep Komisije z dne 25. januarja 2012 o pomoči, ki jo je Grčija odobrila pridelovalcem žita in zadrugam za zbiranje žit št. SA 27354 (C 36/10) (ex NN 3/10, ex CP 11/09)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9335)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9335)

1

10

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 1255/2010 z dne 22. decembra 2010 o določitvi podrobnih pravil za uporabo uvoznih tarifnih kvot za proizvode baby beef s poreklom iz Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne gore in Srbije (UL L 342, 28.12.2010) | 18 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 1255/2010 z dne 22. decembra 2010 o določitvi podrobnih pravil za uporabo uvoznih tarifnih kvot za proizvode baby beef s poreklom iz Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne gore in Srbije (UL L 342, 28.12.2010)

(UL L 342, 28.12.2010)

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 23.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 164/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 164/1

---

Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila

Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila (1), podpisan 14. julija 2011 v Bruslju, je začel veljati 1. aprila 2012.

---

(1)  UL L 93, 30.3.2012, str. 3.

---

| 23.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 164/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 164/2

---

SKLEP SVETA

z dne 7. junija 2012

o stališču Evropske unije v Skupnem odboru EGP glede spremembe Protokola 31 (o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode) in Protokola 37 (vsebuje seznam iz člena 101) k Sporazumu EGP

(2012/319/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 172, v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2894/94 z dne 28. novembra 1994 o pravilih za izvajanje Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (1) in zlasti člena 1(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Protokol 31 k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) vsebuje določbe in ureditve glede sodelovanja na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode. |
| --- | --- |

(1)

Protokol 31 k Sporazumu o Evropskem gospodarskem prostoru (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) vsebuje določbe in ureditve glede sodelovanja na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode.

| (2) | Primerno je razširiti sodelovanje pogodbenic Sporazuma EGP, tako da se vključi Uredba (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS (3). |
| --- | --- |

(2)

Primerno je razširiti sodelovanje pogodbenic Sporazuma EGP, tako da se vključi Uredba (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS (3).

| (3) | Protokol 31 k Sporazumu EGP bi bilo zato treba spremeniti, da se omogoči to razširjeno sodelovanje. Glede sodelovanja Norveške bi bilo treba upoštevati tudi sporazum o sodelovanju na področju satelitske navigacije med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Kraljevino Norveško (4), ter zlasti njegov člen 6 o varnosti. Zaradi ekonomskih omejitev bi bilo treba sodelovanje Islandije v programih GNSS začasno odložiti. |
| --- | --- |

(3)

Protokol 31 k Sporazumu EGP bi bilo zato treba spremeniti, da se omogoči to razširjeno sodelovanje. Glede sodelovanja Norveške bi bilo treba upoštevati tudi sporazum o sodelovanju na področju satelitske navigacije med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Kraljevino Norveško (4), ter zlasti njegov člen 6 o varnosti. Zaradi ekonomskih omejitev bi bilo treba sodelovanje Islandije v programih GNSS začasno odložiti.

| (4) | Za dobro delovanje Sporazuma EGP bi bilo treba Protokol 37 k Sporazumu EGP razširiti, da se vključita svet za varnostno akreditacijo sistemov evropskega GNSS in upravni svet, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 912/2010, in Protokol 31 bi bilo treba spremeniti, da se določijo podrobni postopki za sodelovanje. |
| --- | --- |

(4)

Za dobro delovanje Sporazuma EGP bi bilo treba Protokol 37 k Sporazumu EGP razširiti, da se vključita svet za varnostno akreditacijo sistemov evropskega GNSS in upravni svet, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 912/2010, in Protokol 31 bi bilo treba spremeniti, da se določijo podrobni postopki za sodelovanje.

| (5) | Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa – |
| --- | --- |

(5)

Stališče Unije v Skupnem odboru EGP bi moralo temeljiti na priloženem osnutku sklepa –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče Evropske unije v Skupnem odboru EGP o predloženi spremembi Protokola 31 in Protokola 37 k Sporazumu EGP temelji na osnutku sklepa Skupnega odbora EGP, priloženega k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 7. junija 2012

Za Svet

Predsednik

M. BØDSKOV

---

(1)  UL L 305, 30.11.1994, str. 6.

1

(2)  UL L 1, 3.1.1994, str. 3.

2

(3)  UL L 276, 20.10.2010, str. 11.

3

(4)  UL L 283, 29.10.2010, str. 12.

4

---

OSNUTEK

SKLEP št. .../2012 SKUPNEGA ODBORA EGP

z dne

o spremembi Protokola 31 (o sodelovanju na posebnih področjih, za katera ne veljajo štiri temeljne svobode) in Protokola 37 (vsebuje seznam iz člena 101) k Sporazumu EGP

SKUPNI ODBOR EGP JE –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP), ter zlasti členov 86, 98 in 101 Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Primerno je razširiti sodelovanje pogodbenic Sporazuma EGP, tako da se vključi Uredba (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS (1). |
| --- | --- |

(1)

Primerno je razširiti sodelovanje pogodbenic Sporazuma EGP, tako da se vključi Uredba (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS (1).

| (2) | Protokol 31 k Sporazumu EGP bi bilo zato treba spremeniti, da se omogoči to razširjeno sodelovanje. Glede sodelovanja Norveške bi bilo treba upoštevati tudi sporazum o sodelovanju na področju satelitske navigacije med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Norveško (2), zlasti njegov člen 6 o varnosti. Vendar bi bilo treba zaradi ekonomskih omejitev sodelovanje Islandije v programih GNSS začasno odložiti. |
| --- | --- |

(2)

Protokol 31 k Sporazumu EGP bi bilo zato treba spremeniti, da se omogoči to razširjeno sodelovanje. Glede sodelovanja Norveške bi bilo treba upoštevati tudi sporazum o sodelovanju na področju satelitske navigacije med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter Norveško (2), zlasti njegov člen 6 o varnosti. Vendar bi bilo treba zaradi ekonomskih omejitev sodelovanje Islandije v programih GNSS začasno odložiti.

| (3) | Za dobro delovanje Sporazuma EGP bi bilo treba Protokol 37 k Sporazumu EGP razširiti, da se vključita svet za varnostno akreditacijo sistemov evropskega GNSS in upravni svet, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 912/2010, in Protokol 31 bi bilo treba spremeniti, da se določijo podrobni postopki za sodelovanje – |
| --- | --- |

(3)

Za dobro delovanje Sporazuma EGP bi bilo treba Protokol 37 k Sporazumu EGP razširiti, da se vključita svet za varnostno akreditacijo sistemov evropskega GNSS in upravni svet, ustanovljen z Uredbo (EU) št. 912/2010, in Protokol 31 bi bilo treba spremeniti, da se določijo podrobni postopki za sodelovanje –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Člen 1 (Raziskave in tehnološki razvoj) Protokola 31 k Sporazumu EGP se spremeni:

| 1. | odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:






  „8. | (a) | Države Efte polno sodelujejo v Agenciji za evropski GNSS (v nadaljnjem besedilu: agencija), kot je določeno v naslednjem aktu Unije:






  — | 32010 R 0912: Uredba (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS, razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema in spremembah Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 276, 20.10.2010, str. 11). |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

odstavek 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.

(a)

Države Efte polno sodelujejo v Agenciji za evropski GNSS (v nadaljnjem besedilu: agencija), kot je določeno v naslednjem aktu Unije:

—

32010 R 0912: Uredba (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o ustanovitvi Agencije za evropski GNSS, razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1321/2004 o vzpostavitvi upravljavskih struktur Evropskega satelitskega radio-navigacijskega sistema in spremembah Uredbe (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 276, 20.10.2010, str. 11).

(b)

Države Efte finančno prispevajo k dejavnostim Agencije iz točke (a) v skladu s členom 82(1)(a) Sporazuma in Protokolom 32 k Sporazumu.

(c)

Države Efte polno sodelujejo v upravnem svetu agencije in njenem svetu za varnostno akreditacijo, vendar nimajo pravice glasovanja.

(d)

Agencija je pravna oseba. V vseh državah pogodbenicah ima kar najširšo pravno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava njihova zakonodaja.

(e)

Države Efte za agencijo uporabljajo Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije.

(f)

Z odstopanjem od člena 12(2)(a) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije lahko državljani držav Efte, ki uživajo vse državljanske pravice, z izvršilnim direktorjem agencije sklenejo pogodbo o zaposlitvi.

(g)

Na podlagi člena 79(3) Sporazuma se za ta odstavek uporablja del VII Sporazuma (Institucionalne določbe), razen oddelkov 1 in 2 poglavja 3 Sporazuma.

(h)

Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije se za uporabo navedene uredbe uporablja za vse dokumente agencije, vključno s tistimi v zvezi z državami Efte.

(i)

V zvezi z Islandijo se ta odstavek začasno odloži, dokler Skupni odbor EGP ne sklene drugače.

(j)

Ta odstavek se ne uporablja za Lihtenštajn.“;

| 2. | v točki (a) odstavka 8a se doda:
  „ , kakor jo spreminja:






  — | 32010 R 0912: Uredba (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 (UL L 276, 20.10.2010, str. 11).“ |
| --- | --- | --- |

2.

v točki (a) odstavka 8a se doda:

„ , kakor jo spreminja:

—

32010 R 0912: Uredba (EU) št. 912/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 (UL L 276, 20.10.2010, str. 11).“

Člen 2

Protokol 37 k Sporazumu EGP se spremeni:

| 1. | točki 30 in 31 se črtata; |
| --- | --- |

1.

točki 30 in 31 se črtata;

| 2. | vstavita se naslednji točki:






  „34. | Svet za varnostno akreditacijo sistemov evropskega GNSS (Uredba (EU) št. 912/2010). |
| --- | --- | --- |

2.

vstavita se naslednji točki:

„34.

Svet za varnostno akreditacijo sistemov evropskega GNSS (Uredba (EU) št. 912/2010).

| 35. | Upravni svet (Uredba (EU) št. 912/2010).“ |
| --- | --- |

35.

Upravni svet (Uredba (EU) št. 912/2010).“

Člen 3

Ta sklep začne veljati ..., če so bila Skupnemu odboru EGP v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP predložena vsa uradna obvestila (3).

Uporablja se od 1. januarja 2012.

Člen 4

Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.

V ..., ...

Za Skupni odbor EGP

Predsednik

Sekretarja Skupnega odbora EGP

---

(1)  UL L 276, 20.10.2010, str. 11.

1

(2)  UL L 283, 29.10.2010, str. 12.

2

(3)  [Navedena ni nobena ustavna zahteva.] [Navedene so ustavne zahteve.]

3

---

UREDBE

| 23.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 164/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 164/5

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 537/2012

z dne 22. junija 2012

o spremembi Uredbe (ES) št. 1121/2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi s shemo enotnega plačila na površino za kmete na Poljskem

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (1) ter zlasti člena 142(e) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 124(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 določa pravila za opredelitev kmetijskih površin novih držav članic v okviru sheme enotnega plačila na površino iz člena 122 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Člen 124(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 določa pravila za opredelitev kmetijskih površin novih držav članic v okviru sheme enotnega plačila na površino iz člena 122 navedene uredbe.

| (2) | V skladu s členom 89 Uredbe Komisije (ES) št. 1121/2009 z dne 29. oktobra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi s shemami podpor za kmete iz naslovov IV in V Uredbe (2) so kmetijske površine za Poljsko določene v Prilogi VIII k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 89 Uredbe Komisije (ES) št. 1121/2009 z dne 29. oktobra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 v zvezi s shemami podpor za kmete iz naslovov IV in V Uredbe (2) so kmetijske površine za Poljsko določene v Prilogi VIII k navedeni uredbi.

| (3) | Poljska je z dopisom z dne 22. marca 2012 Komisijo obvestila, da je pregledala svoje obdelane kmetijske površine, ki so upravičene do vključitve v shemo enotnega plačila na površino v skladu s členom 124(1) Uredbe (ES) št. 73/2009. Pregled je opravila zaradi izkušenj, pridobljenih v letih 2010 in 2011 pri preverjanju pogojev za upravičenost do enotnega plačila na površino v okviru sheme enotnega plačila na površino, ki so pokazale, da je bil delež obdelanih kmetijskih površin v dobrem kmetijskem stanju na dan 30. junija 2003 manjši od predvidenega. Kmetijsko površino za vključitev v shemo enotnega plačila na površino je zato treba zmanjšati na 14 000 000 ha. |
| --- | --- |

(3)

Poljska je z dopisom z dne 22. marca 2012 Komisijo obvestila, da je pregledala svoje obdelane kmetijske površine, ki so upravičene do vključitve v shemo enotnega plačila na površino v skladu s členom 124(1) Uredbe (ES) št. 73/2009. Pregled je opravila zaradi izkušenj, pridobljenih v letih 2010 in 2011 pri preverjanju pogojev za upravičenost do enotnega plačila na površino v okviru sheme enotnega plačila na površino, ki so pokazale, da je bil delež obdelanih kmetijskih površin v dobrem kmetijskem stanju na dan 30. junija 2003 manjši od predvidenega. Kmetijsko površino za vključitev v shemo enotnega plačila na površino je zato treba zmanjšati na 14 000 000 ha.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1121/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1121/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Spremembo, ki jo predlaga ta uredba, bi bilo treba uporabljati za premijska obdobja z začetkom 1. januarja 2012. |
| --- | --- |

(5)

Spremembo, ki jo predlaga ta uredba, bi bilo treba uporabljati za premijska obdobja z začetkom 1. januarja 2012.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Prilogi VIII k Uredbi (ES) št. 1121/2009 se vrstica, ki zadeva Poljsko, nadomesti z naslednjim:

| „Poljska | 14 000“ |
| --- | --- |

„Poljska

14 000“

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se za zahtevke za pomoč, ki se nanašajo na premijska obdobja z začetkom 1. januarja 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. junija 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

1

(2)  UL L 316, 2.12.2009, str. 27.

2

---

| 23.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 164/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 164/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 538/2012

z dne 22. junija 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. junija 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | TR | 62,0 |
| ZZ | 62,0 |
| 0707 00 05 | MK | 18,0 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 56,7 |
| 0709 93 10 | TR | 96,2 |
| ZZ | 96,2 |
| 0805 50 10 | AR | 76,9 |
| TR | 91,2 |
| UY | 109,5 |
| ZA | 99,0 |
| ZZ | 94,2 |
| 0808 10 80 | AR | 123,9 |
| BR | 89,7 |
| CH | 68,9 |
| CL | 103,4 |
| NZ | 118,6 |
| US | 144,7 |
| UY | 61,6 |
| ZA | 96,6 |
| ZZ | 100,9 |
| 0809 10 00 | TR | 205,7 |
| ZZ | 205,7 |
| 0809 29 00 | TR | 339,4 |
| ZZ | 339,4 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

TR

62,0

ZZ

62,0

0707 00 05

MK

18,0

TR

95,4

ZZ

56,7

0709 93 10

TR

96,2

ZZ

96,2

0805 50 10

AR

76,9

TR

91,2

UY

109,5

ZA

99,0

ZZ

94,2

0808 10 80

AR

123,9

BR

89,7

CH

68,9

CL

103,4

NZ

118,6

US

144,7

UY

61,6

ZA

96,6

ZZ

100,9

0809 10 00

TR

205,7

ZZ

205,7

0809 29 00

TR

339,4

ZZ

339,4

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 23.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 164/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 164/8

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 539/2012

z dne 22. junija 2012

o določitvi najvišjega zneska pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) št. 430/2012

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 43(d) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 430/2012 z dne 22. maja 2012 o začetku razpisnega postopka za pomoč za zasebno skladiščenje oljčnega olja (2) določa dve razpisni podobdobji. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 430/2012 z dne 22. maja 2012 o začetku razpisnega postopka za pomoč za zasebno skladiščenje oljčnega olja (2) določa dve razpisni podobdobji.

| (2) | V skladu s členom 13(1) Uredbe Komisije (ES) št. 826/2008 z dne 20. avgusta 2008 o skupnih pravilih za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje za nekatere kmetijske proizvode (3) Komisija na podlagi ponudb, ki jih priglasijo države članice, bodisi določi najvišji znesek pomoči bodisi ga ne določi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 13(1) Uredbe Komisije (ES) št. 826/2008 z dne 20. avgusta 2008 o skupnih pravilih za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje za nekatere kmetijske proizvode (3) Komisija na podlagi ponudb, ki jih priglasijo države članice, bodisi določi najvišji znesek pomoči bodisi ga ne določi.

| (3) | Na podlagi ponudb, vloženih ob prvi delni javni razpis, je primerno, da se določi najvišji znesek pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja za razpisno podobdobje, ki se konča 19. junija 2012. Z določitvijo najvišjega zneska pomoči je bila presežena skupna količina, določena v členu 1(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 430/2012. Zato Komisija v skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 826/2008 določi koeficient dodelitve, ki se uporablja za ponudbe, vložene na ravni najvišjega zneska pomoči, da se upošteva skupna količina, ki je na voljo. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi ponudb, vloženih ob prvi delni javni razpis, je primerno, da se določi najvišji znesek pomoči za zasebno skladiščenje oljčnega olja za razpisno podobdobje, ki se konča 19. junija 2012. Z določitvijo najvišjega zneska pomoči je bila presežena skupna količina, določena v členu 1(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 430/2012. Zato Komisija v skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 826/2008 določi koeficient dodelitve, ki se uporablja za ponudbe, vložene na ravni najvišjega zneska pomoči, da se upošteva skupna količina, ki je na voljo.

| (4) | Da se trg hitro obvesti in zagotovi učinkovito upravljanje ukrepa, mora ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(4)

Da se trg hitro obvesti in zagotovi učinkovito upravljanje ukrepa, mora ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

| (5) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Za razpisno podobdobje, ki se konča 19. junija 2012 v okviru razpisnega postopka, odprtega z Izvedbeno uredbo (EU) št. 430/2012, je najvišji znesek pomoči za oljčno olje določen v Prilogi k tej uredbi.

2.   Za ponudbe, vložene na ravni najvišjega zneska pomoči, se uporablja koeficient dodelitve v višini 73,37992 %.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. junija 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 132, 23.5.2012, str. 13.

2

(3)  UL L 223, 21.8.2008, str. 3.

3

---

PRILOGA

| Proizvod | Najvišji znesek pomoči
  (EUR/tono/dan) |
| --- | --- |
| Ekstra deviško oljčno olje | 0,00 |
| Deviško oljčno olje | 0,64 |

Proizvod

Najvišji znesek pomoči

(EUR/tono/dan)

Ekstra deviško oljčno olje

0,00

Deviško oljčno olje

0,64

---

SKLEPI

| 23.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 164/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 164/10

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 25. januarja 2012

o pomoči, ki jo je Grčija odobrila pridelovalcem žita in zadrugam za zbiranje žit

št. SA 27354 (C 36/10) (ex NN 3/10, ex CP 11/09)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2011) 9335)

(Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/320/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu s prvim pododstavkom člena 108(2) Pogodbe (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je bila 18. novembra 2008 po elektronski pošti obveščena o pomoči, ki naj bi jo Grčija odobrila pridelovalcem žita in združenjem kmetijskih zadrug za zbiranje žita. Pomoč naj bi bila dodeljena v obliki brezobrestnih posojil. Komisija je z dopisom z dne 21. novembra 2008 pozvala grške organe, naj predložijo informacije o zadevni pomoči. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je bila 18. novembra 2008 po elektronski pošti obveščena o pomoči, ki naj bi jo Grčija odobrila pridelovalcem žita in združenjem kmetijskih zadrug za zbiranje žita. Pomoč naj bi bila dodeljena v obliki brezobrestnih posojil. Komisija je z dopisom z dne 21. novembra 2008 pozvala grške organe, naj predložijo informacije o zadevni pomoči.

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 24. novembra 2008 pritožnico pozvala, naj predloži popoln obrazec za pritožbe. Komisija je obrazec prejela 8. januarja 2009. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 24. novembra 2008 pritožnico pozvala, naj predloži popoln obrazec za pritožbe. Komisija je obrazec prejela 8. januarja 2009.

| (3) | Ker Komisija od grških organov ni prejela odgovora na dopis z dne 21. novembra 2008, jim je po prejetju obrazca za pritožbe 23. januarja 2009 poslala še en dopis, v katerem je zahtevala informacije o zadevnem ukrepu. Ker grški organi niso odgovorili do roka iz dopisa, jim je 24. marca 2009 poslala opomin. |
| --- | --- |

(3)

Ker Komisija od grških organov ni prejela odgovora na dopis z dne 21. novembra 2008, jim je po prejetju obrazca za pritožbe 23. januarja 2009 poslala še en dopis, v katerem je zahtevala informacije o zadevnem ukrepu. Ker grški organi niso odgovorili do roka iz dopisa, jim je 24. marca 2009 poslala opomin.

| (4) | Grški organi so 14. maja 2009 Komisiji poslali dopis, v katerem so predložili le zelo omejene informacije o pomoči, v zvezi s katero je bila vložena pritožba. Komisija je 11. junija 2009 grškim organom poslala še eno zahtevo po informacijah, ki je vsebovala podrobnejša vprašanja v zvezi z domnevno državno pomočjo. |
| --- | --- |

(4)

Grški organi so 14. maja 2009 Komisiji poslali dopis, v katerem so predložili le zelo omejene informacije o pomoči, v zvezi s katero je bila vložena pritožba. Komisija je 11. junija 2009 grškim organom poslala še eno zahtevo po informacijah, ki je vsebovala podrobnejša vprašanja v zvezi z domnevno državno pomočjo.

| (5) | Grški organi so 20. julija 2009 Komisijo prosili za podaljšanje roka za predložitev zadevnih informacij do 30. avgusta 2009. Komisija je to podaljšanje odobrila v dopisu z dne 23. julija 2009. Grški organi so v elektronski pošti z dne 1. septembra 2009 prosili za ponovno podaljšanje roka za en mesec. Komisija je z dopisom z dne 14. septembra odobrila drugo podaljšanje roka do 30. septembra 2009. |
| --- | --- |

(5)

Grški organi so 20. julija 2009 Komisijo prosili za podaljšanje roka za predložitev zadevnih informacij do 30. avgusta 2009. Komisija je to podaljšanje odobrila v dopisu z dne 23. julija 2009. Grški organi so v elektronski pošti z dne 1. septembra 2009 prosili za ponovno podaljšanje roka za en mesec. Komisija je z dopisom z dne 14. septembra odobrila drugo podaljšanje roka do 30. septembra 2009.

| (6) | Komisija več kot dva meseca po izteku tega roka še vedno ni prejela odgovora, zato je 1. decembra 2009 grškim organom poslala opomin, v katerem je rok za predložitev informacij podaljšala še za en mesec. Komisija je v opominu grške organe opozorila, da bo, če odgovora ne bo prejela v določenem roku, zahtevala predložitev informacij (odredba o predložitvi podatkov) v skladu s členom 10(3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (2)
   (3). Poleg tega je bila zadeva 26. januarja 2010 vpisana v register nepriglašene pomoči pod številko NN 3/10. |
| --- | --- |

(6)

Komisija več kot dva meseca po izteku tega roka še vedno ni prejela odgovora, zato je 1. decembra 2009 grškim organom poslala opomin, v katerem je rok za predložitev informacij podaljšala še za en mesec. Komisija je v opominu grške organe opozorila, da bo, če odgovora ne bo prejela v določenem roku, zahtevala predložitev informacij (odredba o predložitvi podatkov) v skladu s členom 10(3) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (2)
   (3). Poleg tega je bila zadeva 26. januarja 2010 vpisana v register nepriglašene pomoči pod številko NN 3/10.

| (7) | Grški organi do izteka roka, ki ga je določila Komisija, niso predložili nobenih informacij. Zato je Komisija 10. marca 2010 sprejela sklep v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 659/1999, s katerim je od grških organov zahtevala, da ji predložijo zahtevane informacije. |
| --- | --- |

(7)

Grški organi do izteka roka, ki ga je določila Komisija, niso predložili nobenih informacij. Zato je Komisija 10. marca 2010 sprejela sklep v skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 659/1999, s katerim je od grških organov zahtevala, da ji predložijo zahtevane informacije.

| (8) | Grški organi so odgovorili 19. marca 2010. V odgovoru so trdili, da so na dopis Komisije z dne 1. decembra 2009 odgovorili z dopisom z dne 9. februarja 2010. Komisija je v dopisu z dne 17. maja 2010 grškim organom poslala več dodatnih vprašanj. Poleg tega jih je pozvala, naj predložijo dokaz, ki potrjuje, da so ji 9. februarja 2010 poslali dopis. Medtem je Komisija od pritožnice prejela dodatne informacije v zvezi z zadevno pomočjo. Zato je grškim organom 18. junija 2010 poslala še en dopis, v katerem jim je omogočila, da predložijo pripombe o teh novih informacijah. Grški organi so Komisiji odgovorili z dopisom z dne 17. maja 2010, vendar niso predložili nobenega dokaza, ki bi potrjeval, da so Komisiji 9. februarja 2010 poslali dopis. Grški organi so 30. septembra 2010 odgovorili na dopis Komisije z dne 18. junija 2010. |
| --- | --- |

(8)

Grški organi so odgovorili 19. marca 2010. V odgovoru so trdili, da so na dopis Komisije z dne 1. decembra 2009 odgovorili z dopisom z dne 9. februarja 2010. Komisija je v dopisu z dne 17. maja 2010 grškim organom poslala več dodatnih vprašanj. Poleg tega jih je pozvala, naj predložijo dokaz, ki potrjuje, da so ji 9. februarja 2010 poslali dopis. Medtem je Komisija od pritožnice prejela dodatne informacije v zvezi z zadevno pomočjo. Zato je grškim organom 18. junija 2010 poslala še en dopis, v katerem jim je omogočila, da predložijo pripombe o teh novih informacijah. Grški organi so Komisiji odgovorili z dopisom z dne 17. maja 2010, vendar niso predložili nobenega dokaza, ki bi potrjeval, da so Komisiji 9. februarja 2010 poslali dopis. Grški organi so 30. septembra 2010 odgovorili na dopis Komisije z dne 18. junija 2010.

| (9) | Komisija je z dopisom z dne 15. decembra 2010 obvestila Grčijo o odločitvi, da bo na podlagi člena 108(2) Pogodbe začela postopek v zvezi zadevno pomočjo. Grški organi so v dopisu z dne 21. januarja 2011 Komisiji predložili svoje pripombe glede odločitve Komisije z dne 15. decembra 2010. Komisija je v dopisu z dne 5. maja 2011 grškim organom poslala nekaj dodatnih vprašanj; na dopis so grški organi odgovorili 6. junija 2011. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je z dopisom z dne 15. decembra 2010 obvestila Grčijo o odločitvi, da bo na podlagi člena 108(2) Pogodbe začela postopek v zvezi zadevno pomočjo. Grški organi so v dopisu z dne 21. januarja 2011 Komisiji predložili svoje pripombe glede odločitve Komisije z dne 15. decembra 2010. Komisija je v dopisu z dne 5. maja 2011 grškim organom poslala nekaj dodatnih vprašanj; na dopis so grški organi odgovorili 6. junija 2011.

| (10) | Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi z zadevnim ukrepom. Komisija je prejela pripombe ene zainteresirane strani, ki je trdila, da so zadevni ukrepi nezakoniti. Grški organi so bili o teh pripombah obveščeni, svoje pripombe pa so predložili v dopisu z dne 1. decembra 2011. |
| --- | --- |

(10)

Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi z zadevnim ukrepom. Komisija je prejela pripombe ene zainteresirane strani, ki je trdila, da so zadevni ukrepi nezakoniti. Grški organi so bili o teh pripombah obveščeni, svoje pripombe pa so predložili v dopisu z dne 1. decembra 2011.

II.   PODROBEN OPIS POMOČI

ΙΙ.1   Pritožba

| (11) | Komisija je bila 18. novembra 2008 po elektronski pošti obveščena o pomoči, ki naj bi jo Grčija odobrila za pridelovalce žita in združenja kmetijskih zadrug. Glede na to pritožbo naj bi bila pomoč dodeljena združenjem kmetijskih zadrug v sektorju žit v obliki brezobrestnih posojil v višini 150 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je bila 18. novembra 2008 po elektronski pošti obveščena o pomoči, ki naj bi jo Grčija odobrila za pridelovalce žita in združenja kmetijskih zadrug. Glede na to pritožbo naj bi bila pomoč dodeljena združenjem kmetijskih zadrug v sektorju žit v obliki brezobrestnih posojil v višini 150 milijonov EUR.

II.2   Ozadje

| (12) | Glede na informacije, ki so jih predložili grški organi, so grški kmetje leta 2008 posadili 60 tisoč hektarov (600 000stremat) koruze več kot leto prej. To je povzročilo znatno prekomerno pridelavo koruze in posledično znižanje cen. Enako se je zgodilo v primeru pšenice. Grška vlada se je zaradi navedenega in zaradi gospodarske krize odločila, da bo grškim pridelovalcem odobrila pomoč. |
| --- | --- |

(12)

Glede na informacije, ki so jih predložili grški organi, so grški kmetje leta 2008 posadili 60 tisoč hektarov (600 000stremat) koruze več kot leto prej. To je povzročilo znatno prekomerno pridelavo koruze in posledično znižanje cen. Enako se je zgodilo v primeru pšenice. Grška vlada se je zaradi navedenega in zaradi gospodarske krize odločila, da bo grškim pridelovalcem odobrila pomoč.

| (13) | Po navedbah grških organov je bila pomoč odobrena organizacijam proizvajalcev, tj. združenjem kmetijskih zadrug. Združenja kmetijskih zadrug niso imela potrebnih sredstev, da bi prispevala k povečanju prihodka pridelovalcev, zaradi finančne krize pa tudi niso imela dostopa do finančnih trgov, da bi lahko dobila posojilo. Grški organi so poleg tega trdili, da bi cene močno padle in da bi imeli pridelovalci znatne izgube, če bi zadruge pozimi leta 2008 prodale zbrano količino žit. Da bi se preprečil padec cen žita in zagotovil minimalni prihodek kmetom, se je grška vlada odločila, da bo združenjem kmetijskih zadrug in posredno kmetom (ki so svoje pridelke dostavili zadrugam) odobrila pomoč v obliki posojila z državnim poroštvom in subvencioniranjem obrestne mere. Po mnenju grških organov bi se zneski posojil, odobreni združenjem kmetijskih zadrug, nato prenesli na pridelovalce, in sicer za količino žit, ki so jih leta 2008 kupila ali prejela združenja kmetijskih zadrug. Zaradi dolgotrajne krize na trgu za žito so grški organi podaljšali rok za vračilo posojil do 30. septembra 2010. |
| --- | --- |

(13)

Po navedbah grških organov je bila pomoč odobrena organizacijam proizvajalcev, tj. združenjem kmetijskih zadrug. Združenja kmetijskih zadrug niso imela potrebnih sredstev, da bi prispevala k povečanju prihodka pridelovalcev, zaradi finančne krize pa tudi niso imela dostopa do finančnih trgov, da bi lahko dobila posojilo. Grški organi so poleg tega trdili, da bi cene močno padle in da bi imeli pridelovalci znatne izgube, če bi zadruge pozimi leta 2008 prodale zbrano količino žit. Da bi se preprečil padec cen žita in zagotovil minimalni prihodek kmetom, se je grška vlada odločila, da bo združenjem kmetijskih zadrug in posredno kmetom (ki so svoje pridelke dostavili zadrugam) odobrila pomoč v obliki posojila z državnim poroštvom in subvencioniranjem obrestne mere. Po mnenju grških organov bi se zneski posojil, odobreni združenjem kmetijskih zadrug, nato prenesli na pridelovalce, in sicer za količino žit, ki so jih leta 2008 kupila ali prejela združenja kmetijskih zadrug. Zaradi dolgotrajne krize na trgu za žito so grški organi podaljšali rok za vračilo posojil do 30. septembra 2010.

ΙΙ.3   Ukrep

| (14) | Grški organi so sprejeli več sklepov o uveljavitvi zadevne pomoči. |
| --- | --- |

(14)

Grški organi so sprejeli več sklepov o uveljavitvi zadevne pomoči.

| (15) | Sklep grškega ministra za gospodarske zadeve in finance št. 56700/B.3033 z dne 8. decembra 2008 med drugim določa:
  „Člen 1. Odobreno je subvencioniranje obrestne mere za posojila, ki so jih ali jih bodo v letu 2008 finančne institucije odobrile združenjem kmetijskih zadrug in primarnim kmetijskim zadrugam v Grčiji, pri čemer bodo ta posojila uporabljena za plačilo pridelovalcem za količine žit, kupljenih ali prejetih leta 2008. Zadevna posojila bodo subvencionirana od datuma njihove odobritve. [...]
  Člen 3. Zadevna posojila se uporabljajo od datuma odobritve do datuma vračila, in sicer najpozneje 30. septembra 2009.[...]“ |
| --- | --- |

(15)

Sklep grškega ministra za gospodarske zadeve in finance št. 56700/B.3033 z dne 8. decembra 2008 med drugim določa:

„Člen 1. Odobreno je subvencioniranje obrestne mere za posojila, ki so jih ali jih bodo v letu 2008 finančne institucije odobrile združenjem kmetijskih zadrug in primarnim kmetijskim zadrugam v Grčiji, pri čemer bodo ta posojila uporabljena za plačilo pridelovalcem za količine žit, kupljenih ali prejetih leta 2008. Zadevna posojila bodo subvencionirana od datuma njihove odobritve. [...]

Člen 3. Zadevna posojila se uporabljajo od datuma odobritve do datuma vračila, in sicer najpozneje 30. septembra 2009.[...]“

| (16) | Sklep grškega ministra za gospodarske zadeve in finance št. 2/88675/0025 z dne 9. decembra 2008 med drugim določa:






  „1. | Grčija odobri 100-odstotno poroštvo za zavarovanje posojil, ki jih bodo finančne institucije odobrile združenjem kmetijskih zadrug in primarnim kmetijskim zadrugam v Grčiji, pri čemer bodo ta posojila uporabljena za plačilo pridelovalcem za količine žit, kupljenih ali prejetih leta 2008, v skladu z določbami zakona št. 2322/1995. Za posojila, ki jih bodo finančne institucije odobrile združenjem kmetijskih zadrug in primarnim kmetijskim zadrugam v letu 2008 za nakup žit, veljajo določbe tega sklepa od datuma odobritve zadevnih posojil. Skupni znesek posojil, ki so bila ali bodo odobrena, ne sme presegati 150 milijonov EUR. [...] |
| --- | --- | --- |

(16)

Sklep grškega ministra za gospodarske zadeve in finance št. 2/88675/0025 z dne 9. decembra 2008 med drugim določa:

„1.

| 3. | [...] Če se neplačan del posojila do zapadlosti ne vrne, zadevni znesek zapade in postane plačljiv. Banke morajo za povračilo zajamčenih terjatev od države v treh mesecih po zapadlosti posojila predložiti dokazila iz Sklepa ministra za gospodarske zadeve in finance št. 2/478/0025 z dne 4. januarja 2006 (Uradni list, serija II, št. 16 z dne 13. januarja 2006).“ |
| --- | --- |

3.

| (17) | V skladu s sklepoma grškega ministra za gospodarske zadeve in finance št. 46825/B.2248 z dne 29. septembra 2009 in št. 2/69591/0025 z dne 2. oktobra 2009 je bil rok za vračilo posojil podaljšan do 30. decembra 2010. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s sklepoma grškega ministra za gospodarske zadeve in finance št. 46825/B.2248 z dne 29. septembra 2009 in št. 2/69591/0025 z dne 2. oktobra 2009 je bil rok za vračilo posojil podaljšan do 30. decembra 2010.

| (18) | Sklep grškega ministra za razvoj podeželja in prehrano št. 8264 z dne 9. decembra 2008 je določal, da se znesek v višini 150 milijonov EUR dodeli 57 združenjem kmetijskih zadrug. Navedeni sklep se sklicuje tudi na sklep vladne komisije z dne 12. novembra 2008 o odobritvi posojil v višini 150 milijonov EUR združenjem kmetijskih zadrug in njihovim članom. |
| --- | --- |

(18)

Sklep grškega ministra za razvoj podeželja in prehrano št. 8264 z dne 9. decembra 2008 je določal, da se znesek v višini 150 milijonov EUR dodeli 57 združenjem kmetijskih zadrug. Navedeni sklep se sklicuje tudi na sklep vladne komisije z dne 12. novembra 2008 o odobritvi posojil v višini 150 milijonov EUR združenjem kmetijskih zadrug in njihovim članom.

| (19) | V dopisu grških organov z dne 19. marca 2010 je navedeno, da je vsa zadevna posojila (razen enega) odobrila Grška kmetijska banka (v nadaljnjem besedilu: ATE). Grški organi so dodali, da sta bila subvencioniranje obrestne mere in poroštvo, ki ju je odobrila država, v sektorju žit potrebna zaradi znižanja cen žita v letu 2008, ki je bilo posledica prekomerne letine žit v Grčiji. Grški organi so v tem dopisu navedli, da majhnega posojila, ki ga odobri država, ni mogoče šteti za državno pomoč, ker ni izkrivljalo in ne bi moglo izkrivljati konkurence ter ni vplivalo na trgovino med državami članicami. Grški organi so dodali, da so bile ugodnosti, ki so jih imeli posamezni pridelovalci zaradi zadevnega ukrepa, zelo majhne. |
| --- | --- |

(19)

V dopisu grških organov z dne 19. marca 2010 je navedeno, da je vsa zadevna posojila (razen enega) odobrila Grška kmetijska banka (v nadaljnjem besedilu: ATE). Grški organi so dodali, da sta bila subvencioniranje obrestne mere in poroštvo, ki ju je odobrila država, v sektorju žit potrebna zaradi znižanja cen žita v letu 2008, ki je bilo posledica prekomerne letine žit v Grčiji. Grški organi so v tem dopisu navedli, da majhnega posojila, ki ga odobri država, ni mogoče šteti za državno pomoč, ker ni izkrivljalo in ne bi moglo izkrivljati konkurence ter ni vplivalo na trgovino med državami članicami. Grški organi so dodali, da so bile ugodnosti, ki so jih imeli posamezni pridelovalci zaradi zadevnega ukrepa, zelo majhne.

| (20) | V skladu s členom 1 sporazuma o posojilu med banko ATE in združenji kmetijskih zadrug (v nadaljnjem besedilu: sporazum o posojilu) lahko posojilojemalec posojilo, ki ga odobri banka ATE, uporabi le za nakup ali prejetje žita, pridelanega v letu 2008. |
| --- | --- |

(20)

V skladu s členom 1 sporazuma o posojilu med banko ATE in združenji kmetijskih zadrug (v nadaljnjem besedilu: sporazum o posojilu) lahko posojilojemalec posojilo, ki ga odobri banka ATE, uporabi le za nakup ali prejetje žita, pridelanega v letu 2008.

| (21) | Grški organi so v zvezi s pogoji za odobritev posojila navedli, da je bila uporabljena obrestna mera, ki velja za 12-mesečne grške državne obveznice (izdane tik preden so začele teči obresti), zvišana za 30 %. Poleg tega so trdili, da je sporazum o posojilu med banko ATE in združenji kmetijskih zadrug vključeval pogoj, ki dokazuje, da državne pomoči ni bilo. Ta pogoj je: „Posojilojemalec prevzema odgovornost, da bo v skladu z določbami zakona št. 2844/2000 pred izplačilom posojila z grško državo, ki jo za namene tega sporazuma zastopa Banka, podpisal pogodbo o zavarovanju s premoženjem v zvezi s proizvodi, stranskimi proizvodi in drugimi premičninami, ki jih bo posojilojemalec kupil s tem posojilom, in v zvezi z vsem blagom, ki je v njegovi lasti ali s katerim upravlja.“ To pomeni, da združenja kmetijskih zadrug državi (ki jo zastopa banka ATE) zagotovijo zavarovanje s premoženjem za proizvode, ki jih kupijo s posojilom. |
| --- | --- |

(21)

Grški organi so v zvezi s pogoji za odobritev posojila navedli, da je bila uporabljena obrestna mera, ki velja za 12-mesečne grške državne obveznice (izdane tik preden so začele teči obresti), zvišana za 30 %. Poleg tega so trdili, da je sporazum o posojilu med banko ATE in združenji kmetijskih zadrug vključeval pogoj, ki dokazuje, da državne pomoči ni bilo. Ta pogoj je: „Posojilojemalec prevzema odgovornost, da bo v skladu z določbami zakona št. 2844/2000 pred izplačilom posojila z grško državo, ki jo za namene tega sporazuma zastopa Banka, podpisal pogodbo o zavarovanju s premoženjem v zvezi s proizvodi, stranskimi proizvodi in drugimi premičninami, ki jih bo posojilojemalec kupil s tem posojilom, in v zvezi z vsem blagom, ki je v njegovi lasti ali s katerim upravlja.“ To pomeni, da združenja kmetijskih zadrug državi (ki jo zastopa banka ATE) zagotovijo zavarovanje s premoženjem za proizvode, ki jih kupijo s posojilom.

| (22) | Namestnik ministra za finance je 26. oktobra 2010 sprejel Sklep št. 2/21304/0025. Navedeni sklep določa naslednje:






  „A. | Združenja kmetijskih zadrug in primarne kmetijske zadruge v Grčiji, ki so pridobili posojila s poroštvom grške države v skladu z veljavnim Sklepom št. 2/88675/0025 z dne 9. decembra 2008, ki ga je sprejel namestnik ministra za gospodarske zadeve in finance, se lahko v skladu z navedenim sklepom odločijo za prestrukturiranje posojil s poroštvom grške države z dne 30. septembra 2010: | Skupno trajanje prestrukturiranega posojila je pet let in se odplačuje v polletnih obrokih (glavnica in obresti), pri čemer se prvi obrok plača 30. marca 2011, zadnji pa 30. septembra 2015. |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Namestnik ministra za finance je 26. oktobra 2010 sprejel Sklep št. 2/21304/0025. Navedeni sklep določa naslednje:

„A.

Skupno trajanje prestrukturiranega posojila je pet let in se odplačuje v polletnih obrokih (glavnica in obresti), pri čemer se prvi obrok plača 30. marca 2011, zadnji pa 30. septembra 2015.

| | Poleg tega vsak posojilojemalec grški državi do zapadlosti posojila plačuje premijo varnega pristana v višini 2 % trenutno neplačanega dela posojila. Prva premija se plača ob plačilu prvega obroka 30. marca 2011. |
| --- | --- |

Poleg tega vsak posojilojemalec grški državi do zapadlosti posojila plačuje premijo varnega pristana v višini 2 % trenutno neplačanega dela posojila. Prva premija se plača ob plačilu prvega obroka 30. marca 2011.

| | Obstoječa jamstva za zavarovanje s premoženjem v obliki žita v korist grške države so tako odpravljena. |
| --- | --- |

Obstoječa jamstva za zavarovanje s premoženjem v obliki žita v korist grške države so tako odpravljena.

| | Obrestna mera za prestrukturirano posojilo je obrestna mera, ki jo posamezna finančna institucija uporablja za enako kategorijo posojil. [...]“ |
| --- | --- |

Obrestna mera za prestrukturirano posojilo je obrestna mera, ki jo posamezna finančna institucija uporablja za enako kategorijo posojil. [...]“

III.   PRIPOMBE GRČIJE

| (23) | Grški organi so v odgovoru z dne 21. januarja 2011 trdili, da je treba subvencioniranje obrestne mere in državno poroštvo za posojila obravnavati v luči sporočila Komisije o začasnem okviru Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (5) (v nadaljnjem besedilu: začasni okvir). Zlasti so trdili, da so bila zadevna posojila odobrena med finančno in gospodarsko krizo v letih 2008 in 2009 ter so bila namenjena premagovanju te krize. |
| --- | --- |

(23)

Grški organi so v odgovoru z dne 21. januarja 2011 trdili, da je treba subvencioniranje obrestne mere in državno poroštvo za posojila obravnavati v luči sporočila Komisije o začasnem okviru Skupnosti za ukrepe državnih pomoči v podporo dostopu do financiranja ob trenutni finančni in gospodarski krizi (5) (v nadaljnjem besedilu: začasni okvir). Zlasti so trdili, da so bila zadevna posojila odobrena med finančno in gospodarsko krizo v letih 2008 in 2009 ter so bila namenjena premagovanju te krize.

| (24) | Grški organi so poleg tega navedli, da so bile zaradi velikega števila končnih upravičencev (članov zadrug) ugodnosti brezobrestnega posojila za posameznega upravičenca tako majhne, da ni mogoče šteti, da bi povzročale izkrivljanje. |
| --- | --- |

(24)

Grški organi so poleg tega navedli, da so bile zaradi velikega števila končnih upravičencev (članov zadrug) ugodnosti brezobrestnega posojila za posameznega upravičenca tako majhne, da ni mogoče šteti, da bi povzročale izkrivljanje.

| (25) | Nazadnje so grški organi trdili, da obveznost posameznega posojilojemalca, da v skladu z ministrskim sklepom št. 2/21304/0025 z dne 26. oktobra 2010 plača zavarovalno premijo v višini 2 %, dokazuje, da državne pomoči ni bilo. |
| --- | --- |

(25)

Nazadnje so grški organi trdili, da obveznost posameznega posojilojemalca, da v skladu z ministrskim sklepom št. 2/21304/0025 z dne 26. oktobra 2010 plača zavarovalno premijo v višini 2 %, dokazuje, da državne pomoči ni bilo.

| (26) | Grški organi so v dopisu z dne 1. decembra 2011 ponovili več utemeljitev v zvezi s potrebo po izvajanju teh ukrepov in razlogi zanje, ki so jih navedli med postopkom. Poleg tega so trdili, da zaradi sprejetja ministrskega sklepa št. 2/21304/0025 z dne 26. oktobra 2010 in uporabe obrestne mere ob prestrukturiranju posojil (tj. obrestne mere, ki jo posamezne finančne institucije uporabljajo za enako kategorijo posojil) subvencioniranje obrestne mere ne pomeni pomoči. Dodali so, da so v obdobju od leta 2009 do 28. novembra 2011 subvencije za obrestne mere, ki jih je odobrila država, znašale 7 762 113 EUR. |
| --- | --- |

(26)

Grški organi so v dopisu z dne 1. decembra 2011 ponovili več utemeljitev v zvezi s potrebo po izvajanju teh ukrepov in razlogi zanje, ki so jih navedli med postopkom. Poleg tega so trdili, da zaradi sprejetja ministrskega sklepa št. 2/21304/0025 z dne 26. oktobra 2010 in uporabe obrestne mere ob prestrukturiranju posojil (tj. obrestne mere, ki jo posamezne finančne institucije uporabljajo za enako kategorijo posojil) subvencioniranje obrestne mere ne pomeni pomoči. Dodali so, da so v obdobju od leta 2009 do 28. novembra 2011 subvencije za obrestne mere, ki jih je odobrila država, znašale 7 762 113 EUR.

ΙV.   OCENA POMOČI

ΙV.1   Obstoj pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe

| (27) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, če vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, če vpliva na trgovino med državami članicami.

| (28) | Komisija pred izvedbo ocene, ali je zadevni ukrep skladen s pogoji iz člena 107(1) Pogodbe, opozarja na dva vidika ukrepa, ki ju je treba preučiti ob upoštevanju navedene določbe: (a) subvencioniranje obrestne mere in (b) državno poroštvo. |
| --- | --- |

(28)

Komisija pred izvedbo ocene, ali je zadevni ukrep skladen s pogoji iz člena 107(1) Pogodbe, opozarja na dva vidika ukrepa, ki ju je treba preučiti ob upoštevanju navedene določbe: (a) subvencioniranje obrestne mere in (b) državno poroštvo.

ΙV.1.1   Subvencioniranje obrestne mere

| (29) | Subvencioniranje obrestne mere, ki ga je grška država odobrila zadrugam v skladu z ministrskim sklepom št. 56700/B.3033 z dne 8. decembra 2008, je skladno z vsemi pogoji iz člena 107(1) Pogodbe. Subvencijo je odobrila grška država in pomeni jasno prednost, ker je tako posojilo dejansko popolnoma brezobrestno. Neposredni upravičenci pomoči so zadruge. Vendar so glede na to, da je nameravala država z odobritvijo posojil povečati prihodek grških kmetov z umetnim zvišanjem cene žit, ki jih pridelovalci prodajo zadrugam, posredni upravičenci pomoči kmetje (pridelovalci). Poleg tega je bil izpolnjen tudi pogoj selektivnosti, ker so upravičenci pomoči samo tiste zadruge in na končni stopnji tudi kmetje, ki so leta 2008 v Grčiji kupovali ali pridelovali žita. Subvencioniranje obrestne mere je bilo odobreno do začetka uporabe ministrskega sklepa št. 2/21304/0025 z dne 26. oktobra 2010 in pred prestrukturiranjem posojila, ko je bilo navedeno, da naj bi se za prestrukturirano posojilo uporabila obrestna mera, ki jo posamezne finančne institucije uporabljajo za enako kategorijo posojil. |
| --- | --- |

(29)

Subvencioniranje obrestne mere, ki ga je grška država odobrila zadrugam v skladu z ministrskim sklepom št. 56700/B.3033 z dne 8. decembra 2008, je skladno z vsemi pogoji iz člena 107(1) Pogodbe. Subvencijo je odobrila grška država in pomeni jasno prednost, ker je tako posojilo dejansko popolnoma brezobrestno. Neposredni upravičenci pomoči so zadruge. Vendar so glede na to, da je nameravala država z odobritvijo posojil povečati prihodek grških kmetov z umetnim zvišanjem cene žit, ki jih pridelovalci prodajo zadrugam, posredni upravičenci pomoči kmetje (pridelovalci). Poleg tega je bil izpolnjen tudi pogoj selektivnosti, ker so upravičenci pomoči samo tiste zadruge in na končni stopnji tudi kmetje, ki so leta 2008 v Grčiji kupovali ali pridelovali žita. Subvencioniranje obrestne mere je bilo odobreno do začetka uporabe ministrskega sklepa št. 2/21304/0025 z dne 26. oktobra 2010 in pred prestrukturiranjem posojila, ko je bilo navedeno, da naj bi se za prestrukturirano posojilo uporabila obrestna mera, ki jo posamezne finančne institucije uporabljajo za enako kategorijo posojil.

| (30) | Kar zadeva pogoj v zvezi z „izkrivljanjem konkurence“, v skladu s sodno prakso Sodišča že samo dejstvo, da se konkurenčni položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji okrepi z dodelitvijo gospodarske koristi, ki je podjetje sicer v okviru svojega običajnega poslovanja ne bi imelo, pomeni nevarnost izkrivljanja konkurence (6). Zdi se, da pomoč, ki se dodeli podjetju, vpliva na trgovino med državami članicami, če podjetje posluje na trgu, odprtem za trgovanje v Skupnosti (7). Poleg tega v skladu s sodno prakso Sodišča ni določen prag ali odstotek, pod katerim bi se lahko štelo, da ni vpliva na trgovino med državami članicami. Celo sorazmerno majhen znesek pomoči ali sorazmerno majhna velikost podjetja, ki prejme pomoč, ne pomeni samodejno, da vpliv na trgovino med državami članicami ni mogoč (8). Trgovanje v sektorju žit v Skupnosti je obsežno. Zato bi lahko zadevni ukrep vplival na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(30)

Kar zadeva pogoj v zvezi z „izkrivljanjem konkurence“, v skladu s sodno prakso Sodišča že samo dejstvo, da se konkurenčni položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji okrepi z dodelitvijo gospodarske koristi, ki je podjetje sicer v okviru svojega običajnega poslovanja ne bi imelo, pomeni nevarnost izkrivljanja konkurence (6). Zdi se, da pomoč, ki se dodeli podjetju, vpliva na trgovino med državami članicami, če podjetje posluje na trgu, odprtem za trgovanje v Skupnosti (7). Poleg tega v skladu s sodno prakso Sodišča ni določen prag ali odstotek, pod katerim bi se lahko štelo, da ni vpliva na trgovino med državami članicami. Celo sorazmerno majhen znesek pomoči ali sorazmerno majhna velikost podjetja, ki prejme pomoč, ne pomeni samodejno, da vpliv na trgovino med državami članicami ni mogoč (8). Trgovanje v sektorju žit v Skupnosti je obsežno. Zato bi lahko zadevni ukrep vplival na trgovino med državami članicami.

| (31) | Glede na navedeno se zdi, da so v zvezi s subvencioniranjem obrestne mere izpolnjeni vsi pogoji iz člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(31)

Glede na navedeno se zdi, da so v zvezi s subvencioniranjem obrestne mere izpolnjeni vsi pogoji iz člena 107(1) Pogodbe.

ΙV.1.2   Državno poroštvo

| (32) | Grška vlada se je z ministrskim sklepom št. 2/88675/0025 z dne 9. decembra 2008 odločila, da bo zadrugam odobrila poroštvo za posojila, sklenjena pri banki ATE. Na splošno merila iz člena 107(1) Pogodbe veljajo za poroštva. Kot je navedeno v oddelku 2.1 Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (9) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o poroštvih), poroštva, ki jih neposredno odobri država, lahko dejansko pomenijo državno pomoč. Ugodnost državnega poroštva je, da tveganje, povezano s poroštvom, nosi država. Takšno tveganje se običajno plača z ustrezno premijo (oddelek 2.2 obvestila o poroštvih). Kadar se država takšni premiji v celoti ali delno odpove, to pomeni ugodnost za podjetje, kateremu je bilo odobreno državno poroštvo, ter zmanjšanje državnih prihodkov. Zato je poroštvo v tem primeru odobreno iz državnih sredstev. V obvestilu o poroštvih je poleg tega navedeno, da gre lahko za državno pomoč, tudi če se izkaže, da država v okviru poroštva ne izvrši nikakršnih plačil. |
| --- | --- |

(32)

Grška vlada se je z ministrskim sklepom št. 2/88675/0025 z dne 9. decembra 2008 odločila, da bo zadrugam odobrila poroštvo za posojila, sklenjena pri banki ATE. Na splošno merila iz člena 107(1) Pogodbe veljajo za poroštva. Kot je navedeno v oddelku 2.1 Obvestila Komisije o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državno pomoč v obliki poroštev (9) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o poroštvih), poroštva, ki jih neposredno odobri država, lahko dejansko pomenijo državno pomoč. Ugodnost državnega poroštva je, da tveganje, povezano s poroštvom, nosi država. Takšno tveganje se običajno plača z ustrezno premijo (oddelek 2.2 obvestila o poroštvih). Kadar se država takšni premiji v celoti ali delno odpove, to pomeni ugodnost za podjetje, kateremu je bilo odobreno državno poroštvo, ter zmanjšanje državnih prihodkov. Zato je poroštvo v tem primeru odobreno iz državnih sredstev. V obvestilu o poroštvih je poleg tega navedeno, da gre lahko za državno pomoč, tudi če se izkaže, da država v okviru poroštva ne izvrši nikakršnih plačil.

| (33) | Ugodnosti, ki jih imajo združenja kmetijskih zadrug in na koncu tudi kmetje zaradi poroštva, so jasne: posojilojemalcem vsaj do 30. marca 2011 (glej uvodno izjavo 22) ni bilo treba plačati ustrezne premije, ki bi jo običajno morali plačati za poplačilo ustreznega tveganja. Poleg tega državno poroštvo v primerjavi z razmerami brez poroštva posojilojemalcem omogoči, da posojilo najamejo pod finančnimi pogoji, ki so ugodnejši od običajnih pogojev na finančnih trgih. Oddelek 3.4 obvestila o jamstvih vsebuje seznam vseh pogojev, ki morajo biti izpolnjeni, da se državna poroštvena shema ne obravnava kot državna pomoč. Jasno je, da obravnavani ukrep ne izpolnjuje vseh zadevnih pogojev. Zdi se na primer, da v tem primeru nista bila izpolnjena vsaj dva od teh pogojev: zadevno poroštvo zajema več kot 80 % posojil in zadevna shema je na voljo tudi posojilojemalcem v finančnih težavah. |
| --- | --- |

(33)

Ugodnosti, ki jih imajo združenja kmetijskih zadrug in na koncu tudi kmetje zaradi poroštva, so jasne: posojilojemalcem vsaj do 30. marca 2011 (glej uvodno izjavo 22) ni bilo treba plačati ustrezne premije, ki bi jo običajno morali plačati za poplačilo ustreznega tveganja. Poleg tega državno poroštvo v primerjavi z razmerami brez poroštva posojilojemalcem omogoči, da posojilo najamejo pod finančnimi pogoji, ki so ugodnejši od običajnih pogojev na finančnih trgih. Oddelek 3.4 obvestila o jamstvih vsebuje seznam vseh pogojev, ki morajo biti izpolnjeni, da se državna poroštvena shema ne obravnava kot državna pomoč. Jasno je, da obravnavani ukrep ne izpolnjuje vseh zadevnih pogojev. Zdi se na primer, da v tem primeru nista bila izpolnjena vsaj dva od teh pogojev: zadevno poroštvo zajema več kot 80 % posojil in zadevna shema je na voljo tudi posojilojemalcem v finančnih težavah.

| (34) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 29, so neposredni upravičenci pomoči zadruge. Glede na to, da je nameravala grška država z odobritvijo posojil povečati prihodek grških kmetov z umetnim zvišanjem cene žit, ki jih pridelovalci prodajo zadrugam, pa so posredni upravičenci pomoči kmetje (pridelovalci). Prav tako je izpolnjen pogoj selektivnosti, ker so upravičenci pomoči samo tiste zadruge in kmetje, ki so leta 2008 v Grčiji kupovali ali pridelovali žita. |
| --- | --- |

(34)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 29, so neposredni upravičenci pomoči zadruge. Glede na to, da je nameravala grška država z odobritvijo posojil povečati prihodek grških kmetov z umetnim zvišanjem cene žit, ki jih pridelovalci prodajo zadrugam, pa so posredni upravičenci pomoči kmetje (pridelovalci). Prav tako je izpolnjen pogoj selektivnosti, ker so upravičenci pomoči samo tiste zadruge in kmetje, ki so leta 2008 v Grčiji kupovali ali pridelovali žita.

| (35) | Za pogoja „izkrivljanja konkurence“ in „vpliva na trgovino“ veljajo ugotovitve iz uvodne izjave 30. |
| --- | --- |

(35)

Za pogoja „izkrivljanja konkurence“ in „vpliva na trgovino“ veljajo ugotovitve iz uvodne izjave 30.

| (36) | Nazadnje so grški organi trdili, da zavarovanje s premoženjem, ki so ga združenja kmetijskih zadrug zagotovila državi, kot določa sporazum o posojilu, pomeni, da pomoči ni bilo. Vendar po mnenju Komisije iz odločitve o začetku postopka to ne velja zaradi naslednjih razlogov: (a) prvič, če zadruge ne vrnejo posojil, se lahko država sama odloči, ali bo uveljavljala pravice, odobrene s sporazumi o zavarovanju s premoženjem, ali ne; (b) drugič, zdi se, da zavarovanje s premoženjem ne zavaruje celotnega zneska posojila, saj je cena, ki jo združenja kmetijskih zadrug plačujejo kmetom za nakup žit (ki bi bila običajno enaka znesku posojil), višja od tržne cene. |
| --- | --- |

(36)

Nazadnje so grški organi trdili, da zavarovanje s premoženjem, ki so ga združenja kmetijskih zadrug zagotovila državi, kot določa sporazum o posojilu, pomeni, da pomoči ni bilo. Vendar po mnenju Komisije iz odločitve o začetku postopka to ne velja zaradi naslednjih razlogov: (a) prvič, če zadruge ne vrnejo posojil, se lahko država sama odloči, ali bo uveljavljala pravice, odobrene s sporazumi o zavarovanju s premoženjem, ali ne; (b) drugič, zdi se, da zavarovanje s premoženjem ne zavaruje celotnega zneska posojila, saj je cena, ki jo združenja kmetijskih zadrug plačujejo kmetom za nakup žit (ki bi bila običajno enaka znesku posojil), višja od tržne cene.

| (37) | Poleg tega je treba opozoriti, da je bilo zavarovanje s premoženjem ukinjeno z ministrskim sklepom št. 2/21304/0025 z dne 26. oktobra 2010. Kot je navedeno v uvodni izjavi 22, je to zavarovanje s premoženjem z dnem vračila prvega obroka, tj. 30. marca 2011, nadomestila 2-odstotna premija. Grški organi so v dopisu z dne 7. junija 2011 trdili, da v skladu z obvestilom o poroštvih premija pomeni zagotovitev „varnega pristana“ za mala in srednje velika podjetja, pri čemer lahko na njihovo plačilno sposobnost vplivajo neugodne razmere. Ta trditev je nesprejemljiva zaradi razlogov iz uvodnih izjav 38, 39 in 40. |
| --- | --- |

(37)

Poleg tega je treba opozoriti, da je bilo zavarovanje s premoženjem ukinjeno z ministrskim sklepom št. 2/21304/0025 z dne 26. oktobra 2010. Kot je navedeno v uvodni izjavi 22, je to zavarovanje s premoženjem z dnem vračila prvega obroka, tj. 30. marca 2011, nadomestila 2-odstotna premija. Grški organi so v dopisu z dne 7. junija 2011 trdili, da v skladu z obvestilom o poroštvih premija pomeni zagotovitev „varnega pristana“ za mala in srednje velika podjetja, pri čemer lahko na njihovo plačilno sposobnost vplivajo neugodne razmere. Ta trditev je nesprejemljiva zaradi razlogov iz uvodnih izjav 38, 39 in 40.

| (38) | Določba o 2-odstotni premiji varnega pristana je bila sprejeta šele oktobra 2010 in se uporablja le za zneske z rokom plačila v septembru 2010. Tudi če bi se lahko strinjali, da so s to premijo odpravljeni vsi elementi državne pomoči (kar pa ne drži), bi državno poroštvo do takrat še vedno pomenilo državno pomoč. |
| --- | --- |

(38)

Določba o 2-odstotni premiji varnega pristana je bila sprejeta šele oktobra 2010 in se uporablja le za zneske z rokom plačila v septembru 2010. Tudi če bi se lahko strinjali, da so s to premijo odpravljeni vsi elementi državne pomoči (kar pa ne drži), bi državno poroštvo do takrat še vedno pomenilo državno pomoč.

| (39) | Poleg tega iz besedila ministrskega sklepa št. 2/21304/0025 z dne 26. oktobra 2010 izhaja, da imajo združenja kmetijskih zadrug možnost in ne dolžnost uporabiti zadevno določbo (glej uvodno izjavo 22). Grški organi so v zvezi s tem navedli, da so posojilojemalci dejansko morali uveljavljali zadevno določbo, ker mora v skladu s členom 13 sporazuma o posojilu dolgovani znesek povrniti država v treh mesecih, razen če je posojilo vrnjeno do 30. septembra 2009, pri čemer bi država zoper posojilojemalca sprejela upravni izvršilni ukrep. Ta trditev je prav tako nesprejemljiva: če država dolgovani znesek povrne, ni nujno, da bo ukrepala zoper prvotnega dolžnika, da bi izterjala ta znesek, ampak se lahko kadar koli odloči, da tega ne bo storila. |
| --- | --- |

(39)

Poleg tega iz besedila ministrskega sklepa št. 2/21304/0025 z dne 26. oktobra 2010 izhaja, da imajo združenja kmetijskih zadrug možnost in ne dolžnost uporabiti zadevno določbo (glej uvodno izjavo 22). Grški organi so v zvezi s tem navedli, da so posojilojemalci dejansko morali uveljavljali zadevno določbo, ker mora v skladu s členom 13 sporazuma o posojilu dolgovani znesek povrniti država v treh mesecih, razen če je posojilo vrnjeno do 30. septembra 2009, pri čemer bi država zoper posojilojemalca sprejela upravni izvršilni ukrep. Ta trditev je prav tako nesprejemljiva: če država dolgovani znesek povrne, ni nujno, da bo ukrepala zoper prvotnega dolžnika, da bi izterjala ta znesek, ampak se lahko kadar koli odloči, da tega ne bo storila.

| (40) | Nazadnje se zdi, da 2-odstotna premija sama po sebi ni element, ki bi v skladu z obvestilom o poroštvih dokazoval, da ni šlo za državno pomoč, kot so trdili grški organi. Tudi če bi se strinjali s trditvami grških organov, da so vsi upravičenci v okviru ukrepa mala in srednje velika podjetja, bi v tem primeru veljal oddelek 3.5 obvestila o poroštvih. V tem oddelku zadevnega obvestila je pojasnjeno, da morajo biti izpolnjeni vsi pogoji iz točk 3.4(a), (b), (c), (e), (f) in (g), da se poroštvo, dodeljeno v okviru sheme, v zvezi s katero se zahteva enotna premija, ne obravnava kot državna pomoč. Kot je že pojasnjeno v uvodni izjavi 33, ti pogoji v tem primeru niso bili izpolnjeni: zadevno poroštvo zajema več kot 80 % posojil, pri čemer je zadevna shema na voljo tudi posojilojemalcem v finančnih težavah. |
| --- | --- |

(40)

Nazadnje se zdi, da 2-odstotna premija sama po sebi ni element, ki bi v skladu z obvestilom o poroštvih dokazoval, da ni šlo za državno pomoč, kot so trdili grški organi. Tudi če bi se strinjali s trditvami grških organov, da so vsi upravičenci v okviru ukrepa mala in srednje velika podjetja, bi v tem primeru veljal oddelek 3.5 obvestila o poroštvih. V tem oddelku zadevnega obvestila je pojasnjeno, da morajo biti izpolnjeni vsi pogoji iz točk 3.4(a), (b), (c), (e), (f) in (g), da se poroštvo, dodeljeno v okviru sheme, v zvezi s katero se zahteva enotna premija, ne obravnava kot državna pomoč. Kot je že pojasnjeno v uvodni izjavi 33, ti pogoji v tem primeru niso bili izpolnjeni: zadevno poroštvo zajema več kot 80 % posojil, pri čemer je zadevna shema na voljo tudi posojilojemalcem v finančnih težavah.

| (41) | Glede na navedeno so v zvezi z državnim poroštvom za posojila izpolnjeni vsi pogoji iz člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(41)

Glede na navedeno so v zvezi z državnim poroštvom za posojila izpolnjeni vsi pogoji iz člena 107(1) Pogodbe.

ΙV.2   Združljivost pomoči

ΙV.2.1   Splošne pripombe

| (42) | Pogodba določa nekatere izjeme od splošnega načela nezdružljivosti državnih pomoči z notranjim trgom iz člena 107(1) Pogodbe. Nekatere od teh izjem za to zadevo očitno ne veljajo. To vključuje izjeme iz člena 107(2), ki zajemajo pomoč socialnega značaja, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče, in pomoč v zvezi s ponovno združitvijo Nemčije. |
| --- | --- |

(42)

Pogodba določa nekatere izjeme od splošnega načela nezdružljivosti državnih pomoči z notranjim trgom iz člena 107(1) Pogodbe. Nekatere od teh izjem za to zadevo očitno ne veljajo. To vključuje izjeme iz člena 107(2), ki zajemajo pomoč socialnega značaja, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče, in pomoč v zvezi s ponovno združitvijo Nemčije.

| (43) | Enako velja za izjeme iz člena 107(3)(a), (b) in (d) Pogodbe, saj zadevna pomoč ni bila nikoli namenjena za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika, za pomembne projekte skupnega evropskega interesa ali za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine. |
| --- | --- |

(43)

Enako velja za izjeme iz člena 107(3)(a), (b) in (d) Pogodbe, saj zadevna pomoč ni bila nikoli namenjena za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika, za pomembne projekte skupnega evropskega interesa ali za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine.

| (44) | Zato bi se lahko v tem primeru uporabilo le odstopanje iz člena 107(3)(c) Pogodbe, ki določa, da se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Da bi bila pomoč zajeta v to odstopanje, mora biti skladna s pravili Unije glede državnih pomoči. Na področju kmetijstva so ta pravila določena v Smernicah Komisije o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013 (10) (v nadaljnjem besedilu: kmetijske smernice). |
| --- | --- |

(44)

Zato bi se lahko v tem primeru uporabilo le odstopanje iz člena 107(3)(c) Pogodbe, ki določa, da se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij lahko šteje za združljivo z notranjim trgom, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnim interesom. Da bi bila pomoč zajeta v to odstopanje, mora biti skladna s pravili Unije glede državnih pomoči. Na področju kmetijstva so ta pravila določena v Smernicah Komisije o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013 (10) (v nadaljnjem besedilu: kmetijske smernice).

| (45) | Glede na podatke, ki so na voljo Komisiji, je zadevni ukrep namenjen odpravljanju posledic prekomerne letine žit v Grčiji leta 2008. Zlasti so grški organi v dopisu z dne 19. marca 2010 priznali, da je bil ukrep namenjen tudi „zagotovitvi minimalnega prihodka pridelovalcem“. |
| --- | --- |

(45)

Glede na podatke, ki so na voljo Komisiji, je zadevni ukrep namenjen odpravljanju posledic prekomerne letine žit v Grčiji leta 2008. Zlasti so grški organi v dopisu z dne 19. marca 2010 priznali, da je bil ukrep namenjen tudi „zagotovitvi minimalnega prihodka pridelovalcem“.

| (46) | Poleg tega je bila glede na to, da so bila posojila v višini 150 milijonov EUR namenjena združenjem kmetijskih zadrug za nakup žita, ki so ga pridelali njihovi člani (ministrski sklep št. 8264 z dne 9. decembra 2008), pomoč očitno odobrena na podlagi pridelanih količin. |
| --- | --- |

(46)

Poleg tega je bila glede na to, da so bila posojila v višini 150 milijonov EUR namenjena združenjem kmetijskih zadrug za nakup žita, ki so ga pridelali njihovi člani (ministrski sklep št. 8264 z dne 9. decembra 2008), pomoč očitno odobrena na podlagi pridelanih količin.

| (47) | Vrsta pomoči, ki jo je odobrila Grčija, v kmetijskih smernicah ali drugih pravilih Unije v zvezi s tem ni predvidena, pri čemer tega niso trdili niti grški organi. Zato se zdi, da je bila to pomoč za tekoče poslovanje, ki je bila namenjena povečanju prihodka kmetov z umetnim zvišanjem cen žita. Takšne ukrepe pravila Unije glede državnih pomoči strogo prepovedujejo. |
| --- | --- |

(47)

Vrsta pomoči, ki jo je odobrila Grčija, v kmetijskih smernicah ali drugih pravilih Unije v zvezi s tem ni predvidena, pri čemer tega niso trdili niti grški organi. Zato se zdi, da je bila to pomoč za tekoče poslovanje, ki je bila namenjena povečanju prihodka kmetov z umetnim zvišanjem cen žita. Takšne ukrepe pravila Unije glede državnih pomoči strogo prepovedujejo.

| (48) | Opozoriti je treba, da v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije pomoč za tekoče poslovanje, tj. pomoč, ki naj bi podjetja razbremenila stroškov, ki bi jih običajno morala imeti za tekoče upravljanje svojih dejavnosti, načeloma izkrivlja konkurenco, ker na eni strani ne pospešuje „razvoja“ nobenega gospodarskega sektorja, na drugi strani pa upravičencem zagotavlja umetno finančno podporo, ki trajno izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino na način, ki je v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(48)

Opozoriti je treba, da v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije pomoč za tekoče poslovanje, tj. pomoč, ki naj bi podjetja razbremenila stroškov, ki bi jih običajno morala imeti za tekoče upravljanje svojih dejavnosti, načeloma izkrivlja konkurenco, ker na eni strani ne pospešuje „razvoja“ nobenega gospodarskega sektorja, na drugi strani pa upravičencem zagotavlja umetno finančno podporo, ki trajno izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino na način, ki je v nasprotju s skupnim interesom.

| (49) | Trgi kmetijskih proizvodov v Evropski uniji so celovito urejeni s skupnimi ureditvami trga. Naloga skupne ureditve trga je, da med drugim zagotovi lojalno konkurenco med gospodarskimi subjekti zadevnega sektorja v Evropski uniji. Ukrepi za podporo trga, kot so ukrepi, ki jih je uvedla in financirala Grčija, so v nasprotju s cilji skupne ureditve trga za žito in lahko pomenijo resno motnjo za njegovo delovanje. |
| --- | --- |

(49)

Trgi kmetijskih proizvodov v Evropski uniji so celovito urejeni s skupnimi ureditvami trga. Naloga skupne ureditve trga je, da med drugim zagotovi lojalno konkurenco med gospodarskimi subjekti zadevnega sektorja v Evropski uniji. Ukrepi za podporo trga, kot so ukrepi, ki jih je uvedla in financirala Grčija, so v nasprotju s cilji skupne ureditve trga za žito in lahko pomenijo resno motnjo za njegovo delovanje.

| (50) | Kot je Sodišče že večkrat poudarilo (11), lahko vsak poseg države članice v tržne mehanizme, razen tistih, ki so posebej določeni s predpisi Unije, vpliva na delovanje skupnih ureditev trga in nekaterim gospodarskim skupinam v Uniji omogoči neupravičene prednosti. Sodišče je v svoji nedavni sodbi (12) znova opozorilo, da države članice v sektorjih, ki so zajeti s skupno ureditvijo trga, in še toliko bolj, kadar ta ureditev temelji na skupnem sistemu cen, z enostransko sprejetimi nacionalnimi predpisi ne smejo več posegati v mehanizem oblikovanja cen, ki jih skupna ureditev ureja na isti stopnji proizvodnje in trženja. |
| --- | --- |

(50)

Kot je Sodišče že večkrat poudarilo (11), lahko vsak poseg države članice v tržne mehanizme, razen tistih, ki so posebej določeni s predpisi Unije, vpliva na delovanje skupnih ureditev trga in nekaterim gospodarskim skupinam v Uniji omogoči neupravičene prednosti. Sodišče je v svoji nedavni sodbi (12) znova opozorilo, da države članice v sektorjih, ki so zajeti s skupno ureditvijo trga, in še toliko bolj, kadar ta ureditev temelji na skupnem sistemu cen, z enostransko sprejetimi nacionalnimi predpisi ne smejo več posegati v mehanizem oblikovanja cen, ki jih skupna ureditev ureja na isti stopnji proizvodnje in trženja.

| (51) | Navesti je treba, da nacionalni mehanizmi subvencioniranja cen, kot so mehanizmi v zadevnem primeru, ogrožajo skupni sistem cen in splošneje namen mehanizmov, ustvarjenih s predpisi Unije o skupni ureditvi trgov, celo kadar je njihov cilj izboljšati prihodek kmetov. |
| --- | --- |

(51)

Navesti je treba, da nacionalni mehanizmi subvencioniranja cen, kot so mehanizmi v zadevnem primeru, ogrožajo skupni sistem cen in splošneje namen mehanizmov, ustvarjenih s predpisi Unije o skupni ureditvi trgov, celo kadar je njihov cilj izboljšati prihodek kmetov.

| (52) | Nazadnje je Komisija preučila tudi, ali bi bilo mogoče pomoč šteti za združljivo na podlagi sporočila Komisije z naslovom Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (13). Tudi če bi bil v času odobritve pomoči upravičencu odobren status podjetja v težavah v smislu oddelka 2 navedenih smernic (kar ni jasno), pa grški organi niso navedli, ali so bili v zadevnih primerih izpolnjeni številni pogoji iz teh smernic, s čimer bi bila morda utemeljena odobritev pomoči določenemu upravičencu. |
| --- | --- |

(52)

Nazadnje je Komisija preučila tudi, ali bi bilo mogoče pomoč šteti za združljivo na podlagi sporočila Komisije z naslovom Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (13). Tudi če bi bil v času odobritve pomoči upravičencu odobren status podjetja v težavah v smislu oddelka 2 navedenih smernic (kar ni jasno), pa grški organi niso navedli, ali so bili v zadevnih primerih izpolnjeni številni pogoji iz teh smernic, s čimer bi bila morda utemeljena odobritev pomoči določenemu upravičencu.

IV.2.2   Začasni okvir

| (53) | Grški organi so odobritev pomoči utemeljili z gospodarsko krizo in pomanjkanjem dostopa zadrug do finančnih sredstev. Potem ko je Komisija priznala resnost finančne krize, je leta 2009 sprejela „začasni okvir“ (14), v skladu s katerim se pomoč, ki lahko v primeru primarnih kmetijskih proizvajalcev znaša do 15 000 EUR, šteje za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(53)

Grški organi so odobritev pomoči utemeljili z gospodarsko krizo in pomanjkanjem dostopa zadrug do finančnih sredstev. Potem ko je Komisija priznala resnost finančne krize, je leta 2009 sprejela „začasni okvir“ (14), v skladu s katerim se pomoč, ki lahko v primeru primarnih kmetijskih proizvajalcev znaša do 15 000 EUR, šteje za združljivo z notranjim trgom.

| (54) | Grški organi so v dopisu z dne 21. januarja 2011 trdili, da sta subvencioniranje obrestnih mer in državno poroštvo za posojila zajeta v določbah začasnega okvira. Zlasti so trdili, da so bila zadevna posojila odobrena med finančno in gospodarsko krizo v letih 2008 in 2009 ter so bila namenjena premagovanju te krize. Grški organi so dodali, da so bile zaradi velikega števila končnih upravičencev (članov zadrug) ugodnosti brezobrestnega posojila za posameznega upravičenca tako majhne, da ni mogoče šteti, da bi povzročile izkrivljanje. Nazadnje so trdili, da se v skladu s členom 7 začasnega okvira določbe tega okvira uporabljajo tudi za nepriglašene sheme državne pomoči. |
| --- | --- |

(54)

Grški organi so v dopisu z dne 21. januarja 2011 trdili, da sta subvencioniranje obrestnih mer in državno poroštvo za posojila zajeta v določbah začasnega okvira. Zlasti so trdili, da so bila zadevna posojila odobrena med finančno in gospodarsko krizo v letih 2008 in 2009 ter so bila namenjena premagovanju te krize. Grški organi so dodali, da so bile zaradi velikega števila končnih upravičencev (članov zadrug) ugodnosti brezobrestnega posojila za posameznega upravičenca tako majhne, da ni mogoče šteti, da bi povzročile izkrivljanje. Nazadnje so trdili, da se v skladu s členom 7 začasnega okvira določbe tega okvira uporabljajo tudi za nepriglašene sheme državne pomoči.

| (55) | Komisija se s trditvami grških organov ne more strinjati in meni, da se določbe začasnega okvira v zadevnem primeru ne uporabljajo. Področje uporabe začasnega okvira je bilo šele 31. oktobra 2009 (15) razširjeno, da se je vključila primarna kmetijska proizvodnja. Zato vse sheme državnih pomoči, odobrene pred začetkom veljavnosti tega podaljšanja, ne morejo biti zajete v začasni okvir. V tem primeru je v členu 1 ministrskega sklepa št. 56700/B.3033 z dne 8. decembra 2008 navedeno, da se subvencioniranje obrestne mere uporablja za posojila, ki so bila, ali bi bila, odobrena leta 2008. Torej so bila zadevna posojila in s tem državna pomoč odobrena pred 31. oktobrom 2009. |
| --- | --- |

(55)

Komisija se s trditvami grških organov ne more strinjati in meni, da se določbe začasnega okvira v zadevnem primeru ne uporabljajo. Področje uporabe začasnega okvira je bilo šele 31. oktobra 2009 (15) razširjeno, da se je vključila primarna kmetijska proizvodnja. Zato vse sheme državnih pomoči, odobrene pred začetkom veljavnosti tega podaljšanja, ne morejo biti zajete v začasni okvir. V tem primeru je v členu 1 ministrskega sklepa št. 56700/B.3033 z dne 8. decembra 2008 navedeno, da se subvencioniranje obrestne mere uporablja za posojila, ki so bila, ali bi bila, odobrena leta 2008. Torej so bila zadevna posojila in s tem državna pomoč odobrena pred 31. oktobrom 2009.

| (56) | Poleg tega Komisija opozarja, da zadevni ukrepi ne izpolnjujejo pogoja iz začasnega okvira, v skladu s katerim se mora pomoč, da se šteje za združljivo, uporabljati za celoten kmetijski sektor, ne le za sektor enega proizvoda, kot je sektor žita, tako kot v zadevnem primeru. |
| --- | --- |

(56)

Poleg tega Komisija opozarja, da zadevni ukrepi ne izpolnjujejo pogoja iz začasnega okvira, v skladu s katerim se mora pomoč, da se šteje za združljivo, uporabljati za celoten kmetijski sektor, ne le za sektor enega proizvoda, kot je sektor žita, tako kot v zadevnem primeru.

V.   ZAKLJUČEK

| (57) | Komisija ugotavlja, da je Grčija zadevno shemo pomoči izvajala nezakonito in v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe. Ker je pomoč nezdružljiva z notranjim trgom, mora Grčija zadevno shemo pomoči ukiniti in od upravičencev zahtevati vračilo dodeljene pomoči. |
| --- | --- |

(57)

Komisija ugotavlja, da je Grčija zadevno shemo pomoči izvajala nezakonito in v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe. Ker je pomoč nezdružljiva z notranjim trgom, mora Grčija zadevno shemo pomoči ukiniti in od upravičencev zahtevati vračilo dodeljene pomoči.

| (58) | Posamezna pomoč, odobrena v skladu z zadevno shemo, ne pomeni pomoči, če ob odobritvi izpolnjuje pogoje iz uredbe, ki je bila sprejeta v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (16) in je veljala ob odobritvi pomoči. |
| --- | --- |

(58)

Posamezna pomoč, odobrena v skladu z zadevno shemo, ne pomeni pomoči, če ob odobritvi izpolnjuje pogoje iz uredbe, ki je bila sprejeta v skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (16) in je veljala ob odobritvi pomoči.

| (59) | Posamezna pomoč, odobrena na podlagi zadevne sheme, ki ob odobritvi izpolnjuje pogoje iz uredbe, sprejete v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 994/98, ali na podlagi druge odobrene sheme pomoči, je združljiva z notranjim trgom do največje intenzivnosti pomoči, ki se uporablja za takšno pomoč – |
| --- | --- |

(59)

Posamezna pomoč, odobrena na podlagi zadevne sheme, ki ob odobritvi izpolnjuje pogoje iz uredbe, sprejete v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 994/98, ali na podlagi druge odobrene sheme pomoči, je združljiva z notranjim trgom do največje intenzivnosti pomoči, ki se uporablja za takšno pomoč –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Shema, vzpostavljena za pridelovalce žita in združenja kmetijskih zadrug za zbiranje žit na podlagi ministrskih sklepov št. 56700/Β.3033 z dne 8. decembra 2008 in št. 2/88675/0025 z dne 9. februarja 2008 v obliki posojila s poroštvom grške države in subvencioniranja obrestne mere, pomeni državno pomoč. Zadevna državna pomoč, ki jo je Grčija odobrila nezakonito in v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, je nezdružljiva z notranjim trgom.

Člen 2

Posamezna pomoč, odobrena na podlagi sheme iz člena 1, ne pomeni pomoči, če je ob odobritvi izpolnjevala pogoje iz uredbe, ki je bila sprejeta v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 994/98 in je veljala ob odobritvi pomoči.

Člen 3

Posamezna pomoč, odobrena na podlagi sheme iz člena 1, ki ob odobritvi izpolnjuje pogoje iz uredbe, sprejete v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 994/98, ali na podlagi druge odobrene sheme pomoči, je združljiva z notranjim trgom do največje intenzivnosti pomoči, ki se uporablja za takšno pomoč.

Člen 4

1.   Grčija od upravičencev zahteva vračilo nezdružljive pomoči, ki je bila dodeljena na podlagi sheme iz člena 1.

2.   Pomoč, ki se vrne, vključuje obresti, izračunane od datuma, ko je bila pomoč na voljo upravičencem, do datuma dejanskega vračila pomoči.

3.   Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (17).

4.   Grčija prekliče vsa neizplačana plačila pomoči iz člena 1 od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.

Člen 5

1.   Vračilo pomoči iz člena 1 se izvede takoj in učinkovito.

2.   Grčija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.

Člen 6

1.   Dva meseca po uradnem obvestilu o tem sklepu Grčija Komisiji predloži naslednje informacije:

| (a) | seznam upravičencev, ki so prejeli pomoč na podlagi sheme iz člena 1, in skupni znesek pomoči, ki jo je prejel posamezni upravičenec; |
| --- | --- |

(a)

seznam upravičencev, ki so prejeli pomoč na podlagi sheme iz člena 1, in skupni znesek pomoči, ki jo je prejel posamezni upravičenec;

| (b) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga mora vrniti vsak upravičenec; |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki ga mora vrniti vsak upravičenec;

| (c) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(c)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (d) | dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičencev zahtevalo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(d)

dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičencev zahtevalo vračilo pomoči.

2.   Grčija obvešča Komisijo o napredku glede nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvajanje tega sklepa, dokler se vračanje pomoči iz člena 1 ne konča. Grčija na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki so jih upravičenci že povrnili.

Člen 7

Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

V Bruslju, 25. januarja 2012

Za Komisijo

Dacian CIOLOȘ

Član Komisije

---

(1)  UL C 90, 22.3.2011, str. 11.

1

(2)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

2

(3)  Ki je nato postal člen 88 Pogodbe ES. Člena 87 in 88 Pogodbe ES sta 1. decembra 2009 nadomestila člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije

3

(4)  Glej opombo 1.

4

(5)  UL C 16, 22.1.2009, str. 1. Sporočilo je bilo spremenjeno oktobra 2009 (UL C 261, 31.10.2009).

5

(6)  Sodba Sodišča v zadevi C-730/79, Philip Morris Holland BV proti Komisiji Evropskih skupnosti, Recueil 1980, str. 2671.

6

Philip Morris Holland BV

Komisiji Evropskih skupnosti

(7)  Glej zlasti sodbo Sodišča 1988 v zadevi C-102/87, Francoska republika proti Komisiji Evropskih skupnosti, Recueil 1988, str. 4067.

7

Francoska republika

Komisiji Evropskih skupnosti

(8)  Sodba Sodišča 2003 v zadevi C-280/00, Altmark Trans GmbH, Recueil 2003, str. I-7741, točka 81.

8

Altmark Trans GmbH

(9)  UL C 155, 20.6.2008, str. 10.

9

(10)  UL C 319, 27.12.2006, str. 1.

10

(11)  Glej na primer sodbo Sodišča v zadevi C-83/78, Pigs Marketing Board proti Raymond Redmond, Recueil 1978, str. 2347, točka 60.

11

Pigs Marketing Board

Raymond Redmond

(12)  Sodba Sodišča v zadevi C-283/03, Kuipers, ZOdl. 2005, str. I-04255, točke 42, 49 in 53.

12

Kuipers

(13)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

13

(14)  Glej opombo 4.

14

(15)  Glej spremembo začasnega okvira (UL C 261, 31.10.2009, str. 2).

15

(16)  UL L 142, 14.5.1998, str. 1.

16

(17)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

17

---

Popravki

| 23.6.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 164/18 |
| --- | --- | --- | --- |

23.6.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 164/18

---

Popravek Uredbe Komisije (EU) št. 1255/2010 z dne 22. decembra 2010 o določitvi podrobnih pravil za uporabo uvoznih tarifnih kvot za proizvode „baby beef“ s poreklom iz Bosne in Hercegovine, Hrvaške, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne gore in Srbije

(
  Uradni list Evropske unije L 342 z dne 28. decembra 2010
  )

Stran 3, člen 4(4):

besedilo:

„Vsako potrdilo ima svojo zaporedno številko, ki ji sledi naziv države izdajateljice.“

se glasi:

„Vsako potrdilo ima svojo serijsko številko, ki ji sledi naziv države izdajateljice.“

---