# Úřední věstník L 195/2012

| | ISSN 1977-0626
  doi:10.3000/19770626.L_2012.195.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 195 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5521. července 2012 |

ISSN 1977-0626

doi:10.3000/19770626.L_2012.195.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 195

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5521. července 2012

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | 2012/397/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 24. října 2011 o Státní podpoře SA 32600 (2011/C) – Francie – Podpora na restrukturalizaci společnosti SeaFrance SA poskytnutá společností SNCF
  (oznámeno pod číslem K(2011) 7808)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/398/EU |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 9. března 2012 o Státní podpoře SA.12522 (C 37/08) – Francie: uplatňování rozhodnutí Sernam 2
  (oznámeno pod číslem C(2012) 1616)

   (
  1
  ) | 19 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

2012/397/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 24. října 2011 o Státní podpoře SA 32600 (2011/C) – Francie – Podpora na restrukturalizaci společnosti SeaFrance SA poskytnutá společností SNCF
  (oznámeno pod číslem K(2011) 7808)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2011) 7808)

1

1

2012/398/EU

*

Rozhodnutí Komise ze dne 9. března 2012 o Státní podpoře SA.12522 (C 37/08) – Francie: uplatňování rozhodnutí Sernam 2
  (oznámeno pod číslem C(2012) 1616)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2012) 1616)

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 21.7.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 195/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 24. října 2011

o Státní podpoře SA 32600 (2011/C) – Francie – Podpora na restrukturalizaci společnosti SeaFrance SA poskytnutá společností SNCF

(oznámeno pod číslem K(2011) 7808)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2012/397/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (1),

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

1.1.   Obecné souvislosti řízení

| (1) | Ve svém rozhodnutí ze dne 18. srpna 2010 (2) Komise schválila podporu na záchranu (dále jen „podpora na záchranu“) ve prospěch společnosti SeaFrance S.A. (dále jen „SeaFrance“), kterou Francie od té doby začala provádět. Uvedená podpora spočívala v půjčce v maximální výši [40–70] milionů EUR poskytnuté SeaFrance společností SNCF. |
| --- | --- |

(1)

Ve svém rozhodnutí ze dne 18. srpna 2010 (2) Komise schválila podporu na záchranu (dále jen „podpora na záchranu“) ve prospěch společnosti SeaFrance S.A. (dále jen „SeaFrance“), kterou Francie od té doby začala provádět. Uvedená podpora spočívala v půjčce v maximální výši [40–70] milionů EUR poskytnuté SeaFrance společností SNCF.

| (2) | Dne 18. února 2011 oznámily francouzské orgány podporu na restrukturalizaci (dále jen „podpora na restrukturalizaci“) ve prospěch společnosti SeaFrance ve výši 223 milionů EUR, kterou provázel plán restrukturalizace. Dopisem ze dne 29. března 2011 požádala Komise francouzské orgány o dodatečné informace, které tyto orgány poskytly dne 4. května 2011. |
| --- | --- |

(2)

Dne 18. února 2011 oznámily francouzské orgány podporu na restrukturalizaci (dále jen „podpora na restrukturalizaci“) ve prospěch společnosti SeaFrance ve výši 223 milionů EUR, kterou provázel plán restrukturalizace. Dopisem ze dne 29. března 2011 požádala Komise francouzské orgány o dodatečné informace, které tyto orgány poskytly dne 4. května 2011.

| (3) | Dne 6. dubna 2011 podala Komisi na tuto podporu na restrukturalizaci stížnost společnost P&O Ferries (dále jen „P&O“), která je konkurentem společnosti SeaFrance. |
| --- | --- |

(3)

Dne 6. dubna 2011 podala Komisi na tuto podporu na restrukturalizaci stížnost společnost P&O Ferries (dále jen „P&O“), která je konkurentem společnosti SeaFrance.

| (4) | Dopisem ze dne 22. června 2011 oznámila Komise Francouzské republice své rozhodnutí o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 22. června 2011 oznámila Komise Francouzské republice své rozhodnutí o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU.

| (5) | Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení svých připomínek k dotčeným podporám (3). Podrobný popis připomínek, jež obdržela, je uveden v oddílu V. |
| --- | --- |

(5)

Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení svých připomínek k dotčeným podporám (3). Podrobný popis připomínek, jež obdržela, je uveden v oddílu V.

| (6) | Francouzské orgány předložily své připomínky ohledně rozhodnutí o zahájení řízení dne 14. července 2011, v návaznosti na stížnost podanou společností P&O dne 22. července 2011 a ohledně připomínek zúčastněných třetích stran k rozhodnutí o zahájení řízení dne 19. srpna 2011. |
| --- | --- |

(6)

Francouzské orgány předložily své připomínky ohledně rozhodnutí o zahájení řízení dne 14. července 2011, v návaznosti na stížnost podanou společností P&O dne 22. července 2011 a ohledně připomínek zúčastněných třetích stran k rozhodnutí o zahájení řízení dne 19. srpna 2011.

| (7) | Dne 12. září 2011 předložily francouzské orgány změněný plán restrukturalizace. |
| --- | --- |

(7)

Dne 12. září 2011 předložily francouzské orgány změněný plán restrukturalizace.

| (8) | Dne 3. října 2011 francouzské orgány tento plán restrukturalizace opět změnily (dále jen „změněný plán restrukturalizace“). |
| --- | --- |

(8)

Dne 3. října 2011 francouzské orgány tento plán restrukturalizace opět změnily (dále jen „změněný plán restrukturalizace“).

| (9) | Komise a francouzské orgány se setkaly dne [...]. Během celého řízení došlo k řadě telefonických kontaktů (4) a výměn elektronické korespondence. Dne 18. října 2011 zaslaly francouzské orgány Komisi dopis se shrnutím argumentů předložených během předchozích výměn. |
| --- | --- |

(9)

Komise a francouzské orgány se setkaly dne [...]. Během celého řízení došlo k řadě telefonických kontaktů (4) a výměn elektronické korespondence. Dne 18. října 2011 zaslaly francouzské orgány Komisi dopis se shrnutím argumentů předložených během předchozích výměn.

1.2.   Vnitrostátní souvislosti řízení

| (10) | V rámci řízení o nuceném vyrovnání společnosti SeaFrance zahájeného dne 30. června 2010 se má obchodní soud v Paříži dne 25. října 2011 vyslovit s konečnou platností o tom, zda bude vyhlášen úpadek SeaFrance či zda bude moci pokračovat ve své činnosti (5). |
| --- | --- |

(10)

V rámci řízení o nuceném vyrovnání společnosti SeaFrance zahájeného dne 30. června 2010 se má obchodní soud v Paříži dne 25. října 2011 vyslovit s konečnou platností o tom, zda bude vyhlášen úpadek SeaFrance či zda bude moci pokračovat ve své činnosti (5).

| (11) | Od zahájení řízení o nuceném vyrovnání bylo k tomu umožněno třetím stranám předkládat insolvenčnímu správci nabídky s cílem zachovat činnost podniku jeho částečným nebo úplným prodejem. Podle informací, jež má Komise k dispozici, byly předloženy tři nabídky na převzetí podniku: společná nabídka francouzské skupiny Louis Dreyfus Armateurs a dánské společnosti DFDS A/S (dále jen „DFDS“) (dále jen pod společným názvem „DFDS–LDA“), nabídka odborové ústředny Confédération française démocratique du travail (dále jen „CFDT“) a nabídka společnosti SNC Being Bang Immaterial (dále jen „Being Bang“). |
| --- | --- |

(11)

Od zahájení řízení o nuceném vyrovnání bylo k tomu umožněno třetím stranám předkládat insolvenčnímu správci nabídky s cílem zachovat činnost podniku jeho částečným nebo úplným prodejem. Podle informací, jež má Komise k dispozici, byly předloženy tři nabídky na převzetí podniku: společná nabídka francouzské skupiny Louis Dreyfus Armateurs a dánské společnosti DFDS A/S (dále jen „DFDS“) (dále jen pod společným názvem „DFDS–LDA“), nabídka odborové ústředny Confédération française démocratique du travail (dále jen „CFDT“) a nabídka společnosti SNC Being Bang Immaterial (dále jen „Being Bang“).

| (12) | DFDS–LDA předložila částečnou nabídku na převzetí aktiv a zaměstnanců společnosti SeaFrance za symbolická tři eura (6). Kopii nabídky zaslala pro informaci Komisi. Podle této nabídky by DFDS–LDA zachovala 460 pracovních míst (tedy o 200 méně než je navrženo ve změněném plánu restrukturalizace) a ponechala by si nákladní plavidlo Nord Pas-de-Calais (vedle plavidel pro smíšenou přepravu vozů a cestujících Berlioz a Rodin) ale ne plavidlo Molière (zatímco změněný plán restrukturalizace navrhuje prodej nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais a nepočítá s postoupením plavidla Molière, ale naopak s jeho předčasným odkupem). |
| --- | --- |

(12)

DFDS–LDA předložila částečnou nabídku na převzetí aktiv a zaměstnanců společnosti SeaFrance za symbolická tři eura (6). Kopii nabídky zaslala pro informaci Komisi. Podle této nabídky by DFDS–LDA zachovala 460 pracovních míst (tedy o 200 méně než je navrženo ve změněném plánu restrukturalizace) a ponechala by si nákladní plavidlo Nord Pas-de-Calais (vedle plavidel pro smíšenou přepravu vozů a cestujících Berlioz a Rodin) ale ne plavidlo Molière (zatímco změněný plán restrukturalizace navrhuje prodej nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais a nepočítá s postoupením plavidla Molière, ale naopak s jeho předčasným odkupem).

| (13) | Podle tisku podala CFDT u obchodního soudu v Paříži nabídku na převzetí podniku dne 24. srpna 2011. CFDT by chtěla zachovat všech 1 100 současných pracovních míst. Za tímto účelem počítá se zakoupením plavidel SeaFrance za symbolické jedno euro a nepřevzetím pasiv podniku. CFDT plánuje získat od bank ručený úvěr v minimální výši 50 milionů EUR a zároveň požádat orgány územní samosprávy o dodatečný úvěr ve výši 80 milionů EUR, aby byla schopna čelit případné nové krizi. |
| --- | --- |

(13)

Podle tisku podala CFDT u obchodního soudu v Paříži nabídku na převzetí podniku dne 24. srpna 2011. CFDT by chtěla zachovat všech 1 100 současných pracovních míst. Za tímto účelem počítá se zakoupením plavidel SeaFrance za symbolické jedno euro a nepřevzetím pasiv podniku. CFDT plánuje získat od bank ručený úvěr v minimální výši 50 milionů EUR a zároveň požádat orgány územní samosprávy o dodatečný úvěr ve výši 80 milionů EUR, aby byla schopna čelit případné nové krizi.

| (14) | Dále podle tisku předložila nabídku na převzetí SeaFrance také společnost Being Bang. Podrobnosti této nabídky Komise nezná. Určitou nabídku na převzetí SeaFrance zaslala společnost Being Bang Komisi pro informaci. Tento dokument Komise obdržela až po uplynutí lhůty, během které mohly zúčastněné strany předkládat své připomínky, tzn. do dvou týdnů od zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení. V souladu s judikaturou ho Komise proto francouzským orgánům nepředala a nebude na něj brát pro účely tohoto rozhodnutí zřetel. (7) |
| --- | --- |

(14)

Dále podle tisku předložila nabídku na převzetí SeaFrance také společnost Being Bang. Podrobnosti této nabídky Komise nezná. Určitou nabídku na převzetí SeaFrance zaslala společnost Being Bang Komisi pro informaci. Tento dokument Komise obdržela až po uplynutí lhůty, během které mohly zúčastněné strany předkládat své připomínky, tzn. do dvou týdnů od zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení. V souladu s judikaturou ho Komise proto francouzským orgánům nepředala a nebude na něj brát pro účely tohoto rozhodnutí zřetel. (7)

| (15) | Francouzské orgány nepředložily Komisi žádnou z nabídek uvedených v bodech odůvodnění 11 až 14. Tyto nabídky proto nejsou předmětem tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(15)

Francouzské orgány nepředložily Komisi žádnou z nabídek uvedených v bodech odůvodnění 11 až 14. Tyto nabídky proto nejsou předmětem tohoto rozhodnutí.

1.3.   Předmět tohoto rozhodnutí

| (16) | Toto rozhodnutí se týká pouze navýšení kapitálu, které Francie oznámila ohledně SeaFrance, poskytnutí dvou půjček ve výši 99,8 milionu EUR a [40–70] milionů EUR ve prospěch společnosti SeaFrance, o kterých se uvažuje, a podpory na záchranu, již Komise schválila dne 18. srpna 2010. |
| --- | --- |

(16)

Toto rozhodnutí se týká pouze navýšení kapitálu, které Francie oznámila ohledně SeaFrance, poskytnutí dvou půjček ve výši 99,8 milionu EUR a [40–70] milionů EUR ve prospěch společnosti SeaFrance, o kterých se uvažuje, a podpory na záchranu, již Komise schválila dne 18. srpna 2010.

| (17) | Toto rozhodnutí se netýká ani prodloužení platnosti dohody o správě hotovosti poskytnuté společností SNCF společnosti SeaFrance (SA.31331 – 2011/NN), ani financování poskytnutého společností SNCF společnosti SeaFrance za účelem uplatnění opce na plavidlo SeaFrance Berlioz (SA.31252 – 2010/NN). Komise ohledně těchto dvou opatření zahájila rovněž řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, a to dne 22. června 2011. |
| --- | --- |

(17)

Toto rozhodnutí se netýká ani prodloužení platnosti dohody o správě hotovosti poskytnuté společností SNCF společnosti SeaFrance (SA.31331 – 2011/NN), ani financování poskytnutého společností SNCF společnosti SeaFrance za účelem uplatnění opce na plavidlo SeaFrance Berlioz (SA.31252 – 2010/NN). Komise ohledně těchto dvou opatření zahájila rovněž řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, a to dne 22. června 2011.

| (18) | Vzhledem k naléhavosti ve spojení s řízením o nuceném vyrovnání (obchodní soud v Paříži má rozhodnout dne 25. října 2011) se toto rozhodnutí týká pouze podpory na restrukturalizaci, jež podle změněného plánu restrukturalizace spočívá v rekapitalizaci, dvou půjčkách a podpoře na záchranu, jež byla povolena na omezenou dobu. Přezkumné řízení zůstává proto neuzavřeno, pokud jde o dohodu o správě hotovosti (SA.31331 – 2011/NN) a financování plavidla Berlioz (SA.31252 – 2010/NN). |
| --- | --- |

(18)

Vzhledem k naléhavosti ve spojení s řízením o nuceném vyrovnání (obchodní soud v Paříži má rozhodnout dne 25. října 2011) se toto rozhodnutí týká pouze podpory na restrukturalizaci, jež podle změněného plánu restrukturalizace spočívá v rekapitalizaci, dvou půjčkách a podpoře na záchranu, jež byla povolena na omezenou dobu. Přezkumné řízení zůstává proto neuzavřeno, pokud jde o dohodu o správě hotovosti (SA.31331 – 2011/NN) a financování plavidla Berlioz (SA.31252 – 2010/NN).

II.   POPIS PŘÍJEMCE

| (19) | SeaFrance je akciovou společností založenou podle francouzského práva a vlastněnou ze 100 % společností SNCF Participations S.A., jež je rovněž akciovou společností založenou podle francouzského práva, která spravuje podíly vlastněné skupinou SNCF a kterou vlastní ze 100 % obchodní a průmyslový veřejnoprávní subjekt „Société nationale des chemins de fer français“ (dále jen „SNCF“). |
| --- | --- |

(19)

SeaFrance je akciovou společností založenou podle francouzského práva a vlastněnou ze 100 % společností SNCF Participations S.A., jež je rovněž akciovou společností založenou podle francouzského práva, která spravuje podíly vlastněné skupinou SNCF a kterou vlastní ze 100 % obchodní a průmyslový veřejnoprávní subjekt „Société nationale des chemins de fer français“ (dále jen „SNCF“).

| (20) | SeaFrance poskytuje služby námořní přepravy (nákladu a cestujících). Působí pouze na spoji mezi Calais a Dover. Složení jejích podílů na trhu na tomto spojení je následující: | 2007 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- |
| Osobní přeprava (8) | 3 720 | 2 920 |
| Nákladní přeprava (9) | 770 550 | 550 884 |

(20)

SeaFrance poskytuje služby námořní přepravy (nákladu a cestujících). Působí pouze na spoji mezi Calais a Dover. Složení jejích podílů na trhu na tomto spojení je následující:

2007

2010

Osobní přeprava (8)

3 720

2 920

Nákladní přeprava (9)

770 550

550 884

| (21) | V době oznámení původního plánu restrukturalizace v únoru 2011 se flotila společnosti SeaFrance skládala z těchto plavidel:






  — | tří plavidel smíšeného typu (čili „ro-pax“ z anglického „roll-on-roll-off-passanger-ship“), jež mohou přepravovat cestující a náklad: Rodin, Molière a Berlioz, |
| --- | --- | --- |

(21)

V době oznámení původního plánu restrukturalizace v únoru 2011 se flotila společnosti SeaFrance skládala z těchto plavidel:

—

tří plavidel smíšeného typu (čili „ro-pax“ z anglického „roll-on-roll-off-passanger-ship“), jež mohou přepravovat cestující a náklad: Rodin, Molière a Berlioz,

| — | jednoho plavidla určeného výlučně pro přepravu nákladu: Nord Pas-de-Calais, a |
| --- | --- |

—

jednoho plavidla určeného výlučně pro přepravu nákladu: Nord Pas-de-Calais, a

| — | dvou plavidel s názvy Cézanne a Renoir, která nebyla provozována a čekala na prodej (tato plavidla byla prodána v červenci 2011). |
| --- | --- |

—

dvou plavidel s názvy Cézanne a Renoir, která nebyla provozována a čekala na prodej (tato plavidla byla prodána v červenci 2011).

| (22) | V prosinci 2009 měla SeaFrance 1 550 stálých zaměstnanců. |
| --- | --- |

(22)

V prosinci 2009 měla SeaFrance 1 550 stálých zaměstnanců.

| (23) | SeaFrance provádí přepravu nákladu (přepravu kamiónů) a cestujících (osobních vozů, obytných přívěsů, motocyklů, autobusů a až do konce roku 2008 také pěších turistů) a nabízí rovněž další služby, jako je prodej na palubě (10) a výměna valut. |
| --- | --- |

(23)

SeaFrance provádí přepravu nákladu (přepravu kamiónů) a cestujících (osobních vozů, obytných přívěsů, motocyklů, autobusů a až do konce roku 2008 také pěších turistů) a nabízí rovněž další služby, jako je prodej na palubě (10) a výměna valut.

III.   POPIS OPATŘENÍ PODPORY

| (24) | Podle plánu restrukturalizace v původní podobě oznámené v únoru 2011 (dále jen „původní plán restrukturalizace“) měla podpora na restrukturalizaci spočívat v navýšení kapitálu SeaFrance o 223 milionů EUR, jež měla upsat společnost SNCF Participations SA jako její jediný akcionář. |
| --- | --- |

(24)

Podle plánu restrukturalizace v původní podobě oznámené v únoru 2011 (dále jen „původní plán restrukturalizace“) měla podpora na restrukturalizaci spočívat v navýšení kapitálu SeaFrance o 223 milionů EUR, jež měla upsat společnost SNCF Participations SA jako její jediný akcionář.

| (25) | Původní plán restrukturalizace byl založen hlavně na:






  — | snížení kapacit z 6 na 4 plavidla, |
| --- | --- | --- |

(25)

Původní plán restrukturalizace byl založen hlavně na:

—

snížení kapacit z 6 na 4 plavidla,

| — | změně v nabídce přeplutí, která by vedla ke snížení počtu přeplutí o 29,4 % za rok ve srovnání s původní nabídkou přeplutí, |
| --- | --- |

—

změně v nabídce přeplutí, která by vedla ke snížení počtu přeplutí o 29,4 % za rok ve srovnání s původní nabídkou přeplutí,

| — | zrušení 725 pracovních míst vyjádřených v ekvivalentech plného pracovního úvazku, tedy téměř poloviny stavu z prosince 2009, s cílem dosáhnout v roce 2013 poměru mezi mzdovými náklady a obratem ve výši 26 %. |
| --- | --- |

—

zrušení 725 pracovních míst vyjádřených v ekvivalentech plného pracovního úvazku, tedy téměř poloviny stavu z prosince 2009, s cílem dosáhnout v roce 2013 poměru mezi mzdovými náklady a obratem ve výši 26 %.

| (26) | Plán počítal rovněž se zlepšením produktivity při prodeji na palubě v závislosti na počtu cestujících, změnou kategorie stravovacích služeb, přeměnou nabídky „Croisière Bleu marine“, revizí správy parkovacích prostorů, ukončením přepravy jednotlivých pěších turistů (platí od konce roku 2008) a zrušením organizovaných turistických zájezdů s přepravou pouze jedním směrem. Restrukturalizaci k tomu doplňovalo snížení vnějších nákladů: vytvoření ředitelství nákupů za účelem racionalizace postupů při nákupech a zlepšení vnitřní kontroly (zahájení projektu počítačového řízení údržby, centralizovaná kontrola pozemních zásob a zásob na palubě, systematické používání nabídkového řízení při zadávání zakázek na technickou odstávku plavidel v evropských loděnicích, snížení výdajů na reklamu). |
| --- | --- |

(26)

Plán počítal rovněž se zlepšením produktivity při prodeji na palubě v závislosti na počtu cestujících, změnou kategorie stravovacích služeb, přeměnou nabídky „Croisière Bleu marine“, revizí správy parkovacích prostorů, ukončením přepravy jednotlivých pěších turistů (platí od konce roku 2008) a zrušením organizovaných turistických zájezdů s přepravou pouze jedním směrem. Restrukturalizaci k tomu doplňovalo snížení vnějších nákladů: vytvoření ředitelství nákupů za účelem racionalizace postupů při nákupech a zlepšení vnitřní kontroly (zahájení projektu počítačového řízení údržby, centralizovaná kontrola pozemních zásob a zásob na palubě, systematické používání nabídkového řízení při zadávání zakázek na technickou odstávku plavidel v evropských loděnicích, snížení výdajů na reklamu).

| (27) | Podle plánu restrukturalizace sděleného dne 12. září 2011 mělo navýšení kapitálu SeaFrance, jež měla upsat SNCF, dosáhnout pouze výše 166,3 milionu EUR. |
| --- | --- |

(27)

Podle plánu restrukturalizace sděleného dne 12. září 2011 mělo navýšení kapitálu SeaFrance, jež měla upsat SNCF, dosáhnout pouze výše 166,3 milionu EUR.

| (28) | Uvedené navýšení kapitálu mělo být doplněno dvěma půjčkami ve výši 99,8 milionu EUR a [40–70] milionů EUR, přičemž první půjčka měla být určena na financování vlastní restrukturalizace SeaFrance a druhá měla nahradit stávající půjčku související s plavidlem Molière, aby bylo možno uplatnit předčasně opci na zakoupení tohoto plavidla (již na počátku roku [...] místo na konci roku [...]). Toto předčasné uplatnění opce mělo SeaFrance umožnit získat do plného vlastnictví již na konci roku [...] plavidlo v hodnotě odhadované na [...] milionů EUR. |
| --- | --- |

(28)

Uvedené navýšení kapitálu mělo být doplněno dvěma půjčkami ve výši 99,8 milionu EUR a [40–70] milionů EUR, přičemž první půjčka měla být určena na financování vlastní restrukturalizace SeaFrance a druhá měla nahradit stávající půjčku související s plavidlem Molière, aby bylo možno uplatnit předčasně opci na zakoupení tohoto plavidla (již na počátku roku [...] místo na konci roku [...]). Toto předčasné uplatnění opce mělo SeaFrance umožnit získat do plného vlastnictví již na konci roku [...] plavidlo v hodnotě odhadované na [...] milionů EUR.

| (29) | Obě uvedené půjčky měly být poskytnuty na dobu 12 roků při úrokové sazbě ve výši 6,05 % a stálými splátkami jistiny. |
| --- | --- |

(29)

Obě uvedené půjčky měly být poskytnuty na dobu 12 roků při úrokové sazbě ve výši 6,05 % a stálými splátkami jistiny.

| (30) | Úrokovou sazbu ve výši 6,05 % zdůvodňovaly francouzské orgány:






  1) | uplatněním sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (11) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) při zohlednění vysokého zajištění u ratingu CCC, tzn. míry rozpětí ve výši 400 základních bodů; a |
| --- | --- | --- |

(30)

Úrokovou sazbu ve výši 6,05 % zdůvodňovaly francouzské orgány:

1)

uplatněním sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (11) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) při zohlednění vysokého zajištění u ratingu CCC, tzn. míry rozpětí ve výši 400 základních bodů; a

| 2) | uplatněním společností SNCF a na jejich žádost metody uváděné jako „tradiční“ (12), jež vedla ke stanovení sazby v rozmezí od [6,00–6,15] % do [6,00–6,15] % (13) a jež vycházela z:






  — | referenční dvanáctiměsíční sazby EURIBOR (jež dne 1. srpna 2011 činila 2,18 %), |
| --- | --- | --- |

2)

uplatněním společností SNCF a na jejich žádost metody uváděné jako „tradiční“ (12), jež vedla ke stanovení sazby v rozmezí od [6,00–6,15] % do [6,00–6,15] % (13) a jež vycházela z:

—

referenční dvanáctiměsíční sazby EURIBOR (jež dne 1. srpna 2011 činila 2,18 %),

| — | ohodnocení SeaFrance společností SNCF na úroveň BB- na základě finančních výhledů na období 2011–2019, které spočívalo v šesti poměrech, a to konkrétně v tzv. poměrech „leverage“ (14), „gearing“ (15), „equity ratio“ (16), „interest coverage“ (17), „liquidity“ (18) a „profitability“ (19), jež byly ohodnoceny mezi [0–5/20] a [15–20/20], a |
| --- | --- |

—

ohodnocení SeaFrance společností SNCF na úroveň BB- na základě finančních výhledů na období 2011–2019, které spočívalo v šesti poměrech, a to konkrétně v tzv. poměrech „leverage“ (14), „gearing“ (15), „equity ratio“ (16), „interest coverage“ (17), „liquidity“ (18) a „profitability“ (19), jež byly ohodnoceny mezi [0–5/20] a [15–20/20], a

| — | výpočtu rozpětí (v tomto konkrétním případě ve výši [0–5] %), který vyplýval z kombinace ratingu BB- a míry ztráty v případě selhání (čili „Loss Given Default“) v rozmezí od [30–40] % do [40–50] %. |
| --- | --- |

—

výpočtu rozpětí (v tomto konkrétním případě ve výši [0–5] %), který vyplýval z kombinace ratingu BB- a míry ztráty v případě selhání (čili „Loss Given Default“) v rozmezí od [30–40] % do [40–50] %.

| (31) | Vedle opatření již uvedených v původním plánu restrukturalizace a dvou výše zmíněných půjček navrhoval plán restrukturalizace oznámený dne 12. září 2011 další opatření, a to konkrétně:






  — | vedle plavidel Cézanne a Renoir prodaných v červenci 2011 v souladu s původním plánem restrukturalizace prodej dalšího plavidla, a to nákladní lodi Nord Pas-de-Calais, |
| --- | --- | --- |

(31)

Vedle opatření již uvedených v původním plánu restrukturalizace a dvou výše zmíněných půjček navrhoval plán restrukturalizace oznámený dne 12. září 2011 další opatření, a to konkrétně:

—

vedle plavidel Cézanne a Renoir prodaných v červenci 2011 v souladu s původním plánem restrukturalizace prodej dalšího plavidla, a to nákladní lodi Nord Pas-de-Calais,

| — | celkové snížení stavu o 922 zaměstnanců (oproti 1 550 zaměstnancům v prosinci 2009, tedy snížení počtu zaměstnanců o 60 %), čímž by se poměr mezi mzdovými náklady a obratem dostal na [20–25] % v roce 2013 a na [20–25] % v roce 2019, |
| --- | --- |

—

celkové snížení stavu o 922 zaměstnanců (oproti 1 550 zaměstnancům v prosinci 2009, tedy snížení počtu zaměstnanců o 60 %), čímž by se poměr mezi mzdovými náklady a obratem dostal na [20–25] % v roce 2013 a na [20–25] % v roce 2019,

| — | snížení počtu přeplutí o 5 830 za rok (to znamená zrušení dalších 2 352 přeplutí oproti původnímu plánu restrukturalizace), což odpovídá snížení o 37,6 % oproti nabídce přeplutí v roce 2007, |
| --- | --- |

—

snížení počtu přeplutí o 5 830 za rok (to znamená zrušení dalších 2 352 přeplutí oproti původnímu plánu restrukturalizace), což odpovídá snížení o 37,6 % oproti nabídce přeplutí v roce 2007,

| — | úspory ve výši [1–5] milionů EUR (zrušení dvou zastoupení SeaFrance v Calais a v Paříži, zrušení stávajících telefonních center v Belgii a Německu, snížení marketingových výdajů, převedení všech služeb do Calais do konce roku 2013, zrušení vystavování osvědčení o kvalitě pro nákladní loď Nord Pas-de-Calais a zavedení automatické kontroly při naloďování). |
| --- | --- |

—

úspory ve výši [1–5] milionů EUR (zrušení dvou zastoupení SeaFrance v Calais a v Paříži, zrušení stávajících telefonních center v Belgii a Německu, snížení marketingových výdajů, převedení všech služeb do Calais do konce roku 2013, zrušení vystavování osvědčení o kvalitě pro nákladní loď Nord Pas-de-Calais a zavedení automatické kontroly při naloďování).

| (32) | Období restrukturalizace je ve změněném plánu restrukturalizace stanoveno na pět let, tzn. od roku 2011 do roku 2015, zatímco v původním plánu restrukturalizace mělo trvat až do roku 2019. |
| --- | --- |

(32)

Období restrukturalizace je ve změněném plánu restrukturalizace stanoveno na pět let, tzn. od roku 2011 do roku 2015, zatímco v původním plánu restrukturalizace mělo trvat až do roku 2019.

| (33) | Podle změněného plánu restrukturalizace jsou nyní podmínky stanovené pro obě půjčky poskytnuté společností SNCF tyto:






  — | půjčky jsou poskytnuty se sazbou stanovenou na 8,55 % (20). Francie odůvodňuje tuto sazbu odkazem na sdělení o referenčních sazbách při zohlednění běžného zajištění u ratingu CCC. Rozpětí je proto stanoveno na 650 základních bodů, |
| --- | --- | --- |

(33)

Podle změněného plánu restrukturalizace jsou nyní podmínky stanovené pro obě půjčky poskytnuté společností SNCF tyto:

—

půjčky jsou poskytnuty se sazbou stanovenou na 8,55 % (20). Francie odůvodňuje tuto sazbu odkazem na sdělení o referenčních sazbách při zohlednění běžného zajištění u ratingu CCC. Rozpětí je proto stanoveno na 650 základních bodů,

| — | délka půjčky je stanovena na 12 let, přičemž půjčku ve výši 99,7 milionu EUR lze čerpat ve čtyřech tranších (21) a půjčku ve výši [40–70] milionů EUR v jediné tranši, a |
| --- | --- |

—

délka půjčky je stanovena na 12 let, přičemž půjčku ve výši 99,7 milionu EUR lze čerpat ve čtyřech tranších (21) a půjčku ve výši [40–70] milionů EUR v jediné tranši, a

| — | každé čerpání se musí splácet ve stálých ročních splátkách až do celkového splacení na konci roku 2023. |
| --- | --- |

—

každé čerpání se musí splácet ve stálých ročních splátkách až do celkového splacení na konci roku 2023.

Ostatní opatření navržená v plánu restrukturalizace, který byl oznámen dne 12. září 2011 (viz 31. bod odůvodnění), jsou ve změněném plánu restrukturalizace převzata.

| (34) | Výhledové potřeby financování nutné k provedení změněného plánu restrukturalizace jsou tyto:






  — | splacení úvěru poskytnutého SeaFrance společností SNCF ([40–70] milionů EUR), |
| --- | --- | --- |

(34)

Výhledové potřeby financování nutné k provedení změněného plánu restrukturalizace jsou tyto:

—

splacení úvěru poskytnutého SeaFrance společností SNCF ([40–70] milionů EUR),

| — | splacení dohody o správě hotovosti uzavřené mezi SNCF a SeaFrance ([40–70] milionů EUR), |
| --- | --- |

—

splacení dohody o správě hotovosti uzavřené mezi SNCF a SeaFrance ([40–70] milionů EUR),

| — | budoucí hotovostní toky až do roku 2017 s výjimkou plánu na záchranu pracovních míst (dále jen „plán na záchranu pracovních míst“), investic a stávajících půjček ([...] milionů EUR), |
| --- | --- |

—

budoucí hotovostní toky až do roku 2017 s výjimkou plánu na záchranu pracovních míst (dále jen „plán na záchranu pracovních míst“), investic a stávajících půjček ([...] milionů EUR),

| — | pokrytí nákladů na plán na záchranu pracovních míst ([...] milionů EUR), |
| --- | --- |

—

pokrytí nákladů na plán na záchranu pracovních míst ([...] milionů EUR),

| — | platby spojené s půjčkami, a to včetně půjček v souvislosti s plavidly Rodin, Berlioz a Molière ([...] milionů EUR), |
| --- | --- |

—

platby spojené s půjčkami, a to včetně půjček v souvislosti s plavidly Rodin, Berlioz a Molière ([...] milionů EUR),

| — | platby spojené s investicemi, tj. hlavně do čištění spalin („scrubbers“) ([...] milionů EUR), |
| --- | --- |

—

platby spojené s investicemi, tj. hlavně do čištění spalin („scrubbers“) ([...] milionů EUR),

| — | meziroční potřeby provozního kapitálu nebo potřeby vzniklé v důsledku nepředvídaností provozu ([...] milionů EUR). |
| --- | --- |

—

meziroční potřeby provozního kapitálu nebo potřeby vzniklé v důsledku nepředvídaností provozu ([...] milionů EUR).

| (35) | Výhledové potřeby financování nutné pro provedení změněného plánu restrukturalizace dosahují celkové částky [...] milionů EUR (kromě výnosů z prodeje):













  (v milionech EUR) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Celkem |
| Splacení krátkodobých úvěrů | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Budoucí hotovostní toky (od prosince 2011) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Zbývající výlohy ve spojení s plánem na záchranu pracovních míst | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Platby spojené s půjčkami | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Platby spojené s investicemi | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Meziroční potřeby provozního kapitálu | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Potřeby financování celkem | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(35)

Výhledové potřeby financování nutné pro provedení změněného plánu restrukturalizace dosahují celkové částky [...] milionů EUR (kromě výnosů z prodeje):

(v milionech EUR)

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Celkem

Splacení krátkodobých úvěrů

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Budoucí hotovostní toky (od prosince 2011)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Zbývající výlohy ve spojení s plánem na záchranu pracovních míst

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Platby spojené s půjčkami

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Platby spojené s investicemi

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Meziroční potřeby provozního kapitálu

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Potřeby financování celkem

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

IV.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (36) | Komise dospěla k závěru, že oznámené opatření představuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a zahájila hlubší vyšetřování, protože měla pochyby ohledně výhledů na obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku v rámci plánu restrukturalizace a ohledně míry vlastního příspěvku. Komise si rovněž kladla otázky o dostatečné povaze navrhovaných opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže vyvolaná podporou. |
| --- | --- |

(36)

Komise dospěla k závěru, že oznámené opatření představuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a zahájila hlubší vyšetřování, protože měla pochyby ohledně výhledů na obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku v rámci plánu restrukturalizace a ohledně míry vlastního příspěvku. Komise si rovněž kladla otázky o dostatečné povaze navrhovaných opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže vyvolaná podporou.

V.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

5.1.   Připomínky zúčastněných stran nesouhlasících s podporou na restrukturalizaci

5.1.1.   Stížnost a připomínky společnosti P&O

| (37) | Společnost P&O sdělila své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 29. července 2011. Tyto připomínky doplňují její stížnost. |
| --- | --- |

(37)

Společnost P&O sdělila své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 29. července 2011. Tyto připomínky doplňují její stížnost.

| (38) | Argumenty uvedené ve stížnosti a připomínky P&O jsou tyto: |
| --- | --- |

(38)

Argumenty uvedené ve stížnosti a připomínky P&O jsou tyto:

5.1.1.1   Potíže společnosti SeaFrance

| (39) | Podle P&O se podíl společnosti SeaFrance na dotyčném trhu (22) údajně snížil z 21 % v roce 2006 na 17 % v roce 2010 a obsazenost lodí tohoto podniku údajně klesla z 63 % v roce 2008 na 56 % v roce 2009 a na 58 % v roce 2010, a dostala se tak na úroveň, která není pro podnik životaschopná. |
| --- | --- |

(39)

Podle P&O se podíl společnosti SeaFrance na dotyčném trhu (22) údajně snížil z 21 % v roce 2006 na 17 % v roce 2010 a obsazenost lodí tohoto podniku údajně klesla z 63 % v roce 2008 na 56 % v roce 2009 a na 58 % v roce 2010, a dostala se tak na úroveň, která není pro podnik životaschopná.

| (40) | P&O zdůrazňuje, že ztráty SeaFrance již řadu let převyšují její zisky (120 milionů EUR čistých ztrát za dané období), což znamená, že SeaFrance nemůže údajně svým akcionářům/investorům nabídnout na dlouhou dobu návratnost investic.




















  Rok | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zisky/ztráty SeaFrance (23) | –16,8 | –1,7 | –2,8 | 2,6 | –3,5 | 3,4 | 14,8 | –2,4 | –3,0 | –19,0 | 7,9 | 7,27 | –13,6 | –57,7 | –36,0 |
| Source: P&O’s comments. |

(40)

P&O zdůrazňuje, že ztráty SeaFrance již řadu let převyšují její zisky (120 milionů EUR čistých ztrát za dané období), což znamená, že SeaFrance nemůže údajně svým akcionářům/investorům nabídnout na dlouhou dobu návratnost investic.

Rok

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Zisky/ztráty SeaFrance (23)

–16,8

–1,7

–2,8

2,6

–3,5

3,4

14,8

–2,4

–3,0

–19,0

7,9

7,27

–13,6

–57,7

–36,0

Source: P&O’s comments.

| (41) | Vzhledem ke skutečnosti, že většina plavidel společnosti SeaFrance jsou tzv. „ro-pax“ (tj. smíšená plavidla, jež mohou přepravovat jak cestující, tak náklad) a že přeprava cestujících je velmi sezónní záležitost, je údajně rozhodující, aby si SeaFrance udržela zákazníky v oblasti nákladní přepravy, kteří si musí být jisti, že služba bude zajišťována po celý rok spolehlivě a bez přerušení. |
| --- | --- |

(41)

Vzhledem ke skutečnosti, že většina plavidel společnosti SeaFrance jsou tzv. „ro-pax“ (tj. smíšená plavidla, jež mohou přepravovat jak cestující, tak náklad) a že přeprava cestujících je velmi sezónní záležitost, je údajně rozhodující, aby si SeaFrance udržela zákazníky v oblasti nákladní přepravy, kteří si musí být jisti, že služba bude zajišťována po celý rok spolehlivě a bez přerušení.

| (42) | Pokud jde o nákladní přepravu, hodnotu obchodního majetku, pověst a podíl na trhu společnosti SeaFrance, tak všechny tyto prvky podle P&O údajně výrazně oslabily kvůli častým přerušením při poskytování služby (stávky atd.), znalosti trhu o potížích, v nichž se SeaFrance nachází, a odstavení nákladní lodi Nord Pas-de-Calais (podle P&O je udržování odstavené lodi velmi nákladné a společnost k tomu uvádí, že odstavení lodí Cézanne a Renoir v přístavu města Dunkerque údajně stojí minimálně 1,09 milionu EUR a možná až 2,4 milionu EUR). |
| --- | --- |

(42)

Pokud jde o nákladní přepravu, hodnotu obchodního majetku, pověst a podíl na trhu společnosti SeaFrance, tak všechny tyto prvky podle P&O údajně výrazně oslabily kvůli častým přerušením při poskytování služby (stávky atd.), znalosti trhu o potížích, v nichž se SeaFrance nachází, a odstavení nákladní lodi Nord Pas-de-Calais (podle P&O je udržování odstavené lodi velmi nákladné a společnost k tomu uvádí, že odstavení lodí Cézanne a Renoir v přístavu města Dunkerque údajně stojí minimálně 1,09 milionu EUR a možná až 2,4 milionu EUR).

5.1.1.2   Slučitelnost podpory

| (43) | P&O uvádí číselné údaje, které mají prokázat, že na dotyčném trhu existuje dlouhodobě nadbytečná strukturální kapacita. Ovšem podle bodu 8 sdělení Komise s názvem „Pokyny společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích“ (24) (dále jen „pokyny“) „by bylo neopodstatněné udržovat podnik uměle při životě v odvětví s dlouhodobě nadbytečnou strukturální kapacitou nebo pokud daný podnik může přežít jen v důsledku opakovaných státních intervencí“. |
| --- | --- |

(43)

P&O uvádí číselné údaje, které mají prokázat, že na dotyčném trhu existuje dlouhodobě nadbytečná strukturální kapacita. Ovšem podle bodu 8 sdělení Komise s názvem „Pokyny společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích“ (24) (dále jen „pokyny“) „by bylo neopodstatněné udržovat podnik uměle při životě v odvětví s dlouhodobě nadbytečnou strukturální kapacitou nebo pokud daný podnik může přežít jen v důsledku opakovaných státních intervencí“.

5.1.1.3   Příčiny potíží společnosti SeaFrance

| (44) | Příčiny potíží společnosti SeaFrance jsou údajně tyto:






  — | nadbytečný počet zaměstnanců, příliš vysoké mzdy, plavidla neodpovídající trhu, |
| --- | --- | --- |

(44)

Příčiny potíží společnosti SeaFrance jsou údajně tyto:

—

nadbytečný počet zaměstnanců, příliš vysoké mzdy, plavidla neodpovídající trhu,

| — | vedení podniku není údajně dostatečně nezávislé na státu a na sociálních partnerech, aby mohlo podnik skutečně tržně řídit, |
| --- | --- |

—

vedení podniku není údajně dostatečně nezávislé na státu a na sociálních partnerech, aby mohlo podnik skutečně tržně řídit,

| — | neschopnost přizpůsobit se třem novým jevům na trhu: ceně pohonných látek, která stoupá, trhu, který směřuje k hospodářskému poklesu, a konkurenčnímu tlaku ze strany společnosti Eurotunnel. |
| --- | --- |

—

neschopnost přizpůsobit se třem novým jevům na trhu: ceně pohonných látek, která stoupá, trhu, který směřuje k hospodářskému poklesu, a konkurenčnímu tlaku ze strany společnosti Eurotunnel.

| (45) | Podle P&O je nakonec příznačné, že společnost SeaFrance nenašla kupce přesto, že byla po více jak tři roky nabízena k prodeji. |
| --- | --- |

(45)

Podle P&O je nakonec příznačné, že společnost SeaFrance nenašla kupce přesto, že byla po více jak tři roky nabízena k prodeji.

5.1.1.4   Potíž obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku

| (46) | Pro vysvětlení potíže obnovit dlouhodobou životaschopnost společnosti SeaFrance, P&O v podstatě přebírá již uvedené argumenty, a to zejména podíly na trhu SeaFrance, obsazenost jejích plavidel a její povahu podniku v obtížích. |
| --- | --- |

(46)

Pro vysvětlení potíže obnovit dlouhodobou životaschopnost společnosti SeaFrance, P&O v podstatě přebírá již uvedené argumenty, a to zejména podíly na trhu SeaFrance, obsazenost jejích plavidel a její povahu podniku v obtížích.

5.1.1.5   Neodpovídající povaha interních restrukturalizačních opatření

| (47) | Jediné zásadní opatření navrhované společností SeaFrance v původním plánu restrukturalizace údajně spočívá ve snížení počtu zaměstnanců, ale mzdy by zůstaly příliš vysoké (poměr mzdových nákladů vůči obratu by byl ve výši 26 %, zatímco u P&O dosahuje tento poměr 15 %). I v případě dodatečného snížení počtu zaměstnanců o 200 osob by se tento poměr pohyboval okolo 22 %. |
| --- | --- |

(47)

Jediné zásadní opatření navrhované společností SeaFrance v původním plánu restrukturalizace údajně spočívá ve snížení počtu zaměstnanců, ale mzdy by zůstaly příliš vysoké (poměr mzdových nákladů vůči obratu by byl ve výši 26 %, zatímco u P&O dosahuje tento poměr 15 %). I v případě dodatečného snížení počtu zaměstnanců o 200 osob by se tento poměr pohyboval okolo 22 %.

| (48) | Odstavení lodí Manet, Cézanne a Renoir údajně nijak nepřispělo ke zlepšení hospodářských výsledků (ztrát) v roce 2008, 2009 a 2010 a plánované odstavení nákladní lodi Nord Pas-de-Calais výrazně situaci SeaFrance také nezlepší, a to zejména kvůli nákladům na údržbu odstavené lodi (1,8 milionů EUR ročně). |
| --- | --- |

(48)

Odstavení lodí Manet, Cézanne a Renoir údajně nijak nepřispělo ke zlepšení hospodářských výsledků (ztrát) v roce 2008, 2009 a 2010 a plánované odstavení nákladní lodi Nord Pas-de-Calais výrazně situaci SeaFrance také nezlepší, a to zejména kvůli nákladům na údržbu odstavené lodi (1,8 milionů EUR ročně).

| (49) | Snížení počtu přeplutí uváděné společností SeaFrance je údajně zavádějící, protože by se ve skutečnosti jednalo o snížení pouze o 10 % a bylo by výsledkem změn ve flotile (nahrazení plavidel Cézanne a Renoir větším plavidlem Molière). Odstavení nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais by kapacitu snížilo pouze o dalších 7 %. |
| --- | --- |

(49)

Snížení počtu přeplutí uváděné společností SeaFrance je údajně zavádějící, protože by se ve skutečnosti jednalo o snížení pouze o 10 % a bylo by výsledkem změn ve flotile (nahrazení plavidel Cézanne a Renoir větším plavidlem Molière). Odstavení nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais by kapacitu snížilo pouze o dalších 7 %.

| (50) | Návrhy na zlepšení prodeje na palubě, stravovacích služeb, subdodávek a kontroly výdajů na reklamu spadají údajně do běžné obchodní praxe všech konkurentů SeaFrance. |
| --- | --- |

(50)

Návrhy na zlepšení prodeje na palubě, stravovacích služeb, subdodávek a kontroly výdajů na reklamu spadají údajně do běžné obchodní praxe všech konkurentů SeaFrance.

| (51) | Žádné z navrhovaných opatření nepřináší údajně odpověď na tři nové jevy na trhu (hospodářský pokles, cena pohonných látek a konkurence ze strany společnosti Eurotunnel) a na výkyvy směnných kurzů. |
| --- | --- |

(51)

Žádné z navrhovaných opatření nepřináší údajně odpověď na tři nové jevy na trhu (hospodářský pokles, cena pohonných látek a konkurence ze strany společnosti Eurotunnel) a na výkyvy směnných kurzů.

5.1.1.6   Tržní výhledy, ze kterých vychází SeaFrance

| (52) | P&O uvádí, že podle plánu restrukturalizace SeaFrance tato společnost počítá s pozoruhodným růstem obsazenosti (z 58 % na 80 %) za základě rychlého růstu poptávky a/nebo výrazného zvýšení svého podílu na trhu. |
| --- | --- |

(52)

P&O uvádí, že podle plánu restrukturalizace SeaFrance tato společnost počítá s pozoruhodným růstem obsazenosti (z 58 % na 80 %) za základě rychlého růstu poptávky a/nebo výrazného zvýšení svého podílu na trhu.

| (53) | Avšak prognózy SeaFrance vůbec neodpovídají prognózám P&O a ani vývoji podílu SeaFrance na trhu, který klesl z 21 % v roce 2006 na 17 % v roce 2010. Kvalita nabídky zákazníkům nákladní přepravy bude údajně nepříznivě ovlivněna odstavením nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais, a část zákazníků by se tak v obdobích zvýšené poptávky, kdy by SeaFrance neměla dostatek kapacit, mohla obrátit na společnost Eurotunnel. |
| --- | --- |

(53)

Avšak prognózy SeaFrance vůbec neodpovídají prognózám P&O a ani vývoji podílu SeaFrance na trhu, který klesl z 21 % v roce 2006 na 17 % v roce 2010. Kvalita nabídky zákazníkům nákladní přepravy bude údajně nepříznivě ovlivněna odstavením nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais, a část zákazníků by se tak v obdobích zvýšené poptávky, kdy by SeaFrance neměla dostatek kapacit, mohla obrátit na společnost Eurotunnel.

| (54) | Skutečnost, že se opatření podpory projeví až počínaje rokem 2016, ale dlouhodobou životaschopnost podniku přitom umožní zajistit až od roku 2019, není údajně v souladu s bodem č. 35 pokynů, podle kterého musí být doba trvání plánu restrukturalizace „co nejkratší“ a plán musí „v přiměřené lhůtě obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku“. Stažení nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais a zrušení dodatečných pracovních míst údajně situaci SeaFrance výrazně nezlepší, protože společnost by tak ušetřila 6 milionů EUR na mzdových nákladech a 7 milionů EUR na nákladech spojených s plavidly (tj. celkem 13 milionů EUR). P&O se ale domnívá, že by SeaFrance přišla o 50 000 jednotek nákladu, což odpovídá 5 až 6 milionům EUR příjmů z přepravy nákladu, a že odstavení nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais by přišlo ročně na 1,8 milionu EUR, pokud by se nenašel kupec. |
| --- | --- |

(54)

Skutečnost, že se opatření podpory projeví až počínaje rokem 2016, ale dlouhodobou životaschopnost podniku přitom umožní zajistit až od roku 2019, není údajně v souladu s bodem č. 35 pokynů, podle kterého musí být doba trvání plánu restrukturalizace „co nejkratší“ a plán musí „v přiměřené lhůtě obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku“. Stažení nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais a zrušení dodatečných pracovních míst údajně situaci SeaFrance výrazně nezlepší, protože společnost by tak ušetřila 6 milionů EUR na mzdových nákladech a 7 milionů EUR na nákladech spojených s plavidly (tj. celkem 13 milionů EUR). P&O se ale domnívá, že by SeaFrance přišla o 50 000 jednotek nákladu, což odpovídá 5 až 6 milionům EUR příjmů z přepravy nákladu, a že odstavení nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais by přišlo ročně na 1,8 milionu EUR, pokud by se nenašel kupec.

5.1.1.7   Kompenzační opatření

| (55) | Opatření přijatá za účelem obnovení životaschopnosti musí provázet kompenzační opatření, která od nich musí být oddělena. Ovšem všechna údajně kompenzační opatření jsou podle francouzských orgánů a rozhodnutí o zahájení řízení nutná k obnovení životaschopnosti podniku. Podle P&O tak žádné kompenzační opatření neexistuje. |
| --- | --- |

(55)

Opatření přijatá za účelem obnovení životaschopnosti musí provázet kompenzační opatření, která od nich musí být oddělena. Ovšem všechna údajně kompenzační opatření jsou podle francouzských orgánů a rozhodnutí o zahájení řízení nutná k obnovení životaschopnosti podniku. Podle P&O tak žádné kompenzační opatření neexistuje.

5.1.1.8   Vlastní příspěvek

| (56) | Podle P&O stažení plavidla Manet v roce 2008 a plavidel Cézanne a Renoir není údajně možno považovat za vlastní příspěvek, protože ke stažení došlo dlouho před oznámením restrukturalizace a protože hodnota těchto plavidel je minimální v porovnání s celkovou částkou státních podpor, která podle P&O dosahuje výše 400 milionů EUR. Francouzské orgány údajně nenavrhly, aby se za vlastní příspěvek považoval prodej nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais, jehož hodnota odhadovaná na 12 milionů EUR je v porovnání s celkovou výší státních podpor zanedbatelná. |
| --- | --- |

(56)

Podle P&O stažení plavidla Manet v roce 2008 a plavidel Cézanne a Renoir není údajně možno považovat za vlastní příspěvek, protože ke stažení došlo dlouho před oznámením restrukturalizace a protože hodnota těchto plavidel je minimální v porovnání s celkovou částkou státních podpor, která podle P&O dosahuje výše 400 milionů EUR. Francouzské orgány údajně nenavrhly, aby se za vlastní příspěvek považoval prodej nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais, jehož hodnota odhadovaná na 12 milionů EUR je v porovnání s celkovou výší státních podpor zanedbatelná.

| (57) | P&O navrhuje jako vlastní příspěvek prodej a zpětný pronájem plavidel společnosti SeaFrance. |
| --- | --- |

(57)

P&O navrhuje jako vlastní příspěvek prodej a zpětný pronájem plavidel společnosti SeaFrance.

5.1.1.9   Podmínky poskytnutí podpory

| (58) | P&O navrhuje, aby restrukturalizace SeaFrance byla kromě změn zmírňujících uvedené nedostatky a potíže podmíněna následovně:






  — | prodejem a zpětným pronájmem plavidel smíšeného typu, jejichž je SeaFrance plným vlastníkem, |
| --- | --- | --- |

(58)

P&O navrhuje, aby restrukturalizace SeaFrance byla kromě změn zmírňujících uvedené nedostatky a potíže podmíněna následovně:

—

prodejem a zpětným pronájmem plavidel smíšeného typu, jejichž je SeaFrance plným vlastníkem,

| — | transparentností nákladů spojených s hlavními aktivy SeaFrance (týká se to zejména pronájmu plavidel), |
| --- | --- |

—

transparentností nákladů spojených s hlavními aktivy SeaFrance (týká se to zejména pronájmu plavidel),

| — | během období restrukturalizace:






  — | závazkem neprodávat se ztrátou, |
| --- | --- | --- |

—

během období restrukturalizace:

—

závazkem neprodávat se ztrátou,

| — | závazkem nerozšiřovat flotilu (nad stávající tři plavidla smíšeného typu), |
| --- | --- |

—

závazkem nerozšiřovat flotilu (nad stávající tři plavidla smíšeného typu),

| — | závazkem omezit kapacitu a četnost přeplutí zajišťovaných plavidly smíšeného typu, |
| --- | --- |

—

závazkem omezit kapacitu a četnost přeplutí zajišťovaných plavidly smíšeného typu,

| — | závazkem Francie/SNCF neposkytnout další podporu, |
| --- | --- |

—

závazkem Francie/SNCF neposkytnout další podporu,

| — | závazkem Francie/SNCF vypracovat zprávu, která by ověřitelným způsobem prokázala, že SeaFrance dodržuje plán restrukturalizace. |
| --- | --- |

—

závazkem Francie/SNCF vypracovat zprávu, která by ověřitelným způsobem prokázala, že SeaFrance dodržuje plán restrukturalizace.

| (59) | P&O na závěr Komisi žádá, aby podporu na restrukturalizaci neschválila. |
| --- | --- |

(59)

P&O na závěr Komisi žádá, aby podporu na restrukturalizaci neschválila.

5.1.2.   Připomínky společnosti Eurotunnel

| (60) | Dne 29. července 2011 sdělila Komisi své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení skupina Eurotunnel S.A. (dále jen „společnost Eurotunnel“). |
| --- | --- |

(60)

Dne 29. července 2011 sdělila Komisi své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení skupina Eurotunnel S.A. (dále jen „společnost Eurotunnel“).

| (61) | Společnost Eurotunnel se k proveditelnosti zvýšení obsazenosti, se kterým počítá SeaFrance, staví skepticky. Společnost Eurotunnel se totiž domnívá, že přeprava přes kanál trpí již řadu let nadbytečnou kapacitou. Kapacita tunelu pod Lamanšským průlivem je využívána pouze z 57 % a přepravní společnosti investovaly do vysokokapacitních plavidel, čímž ještě zvýšily nabídku, která již zdaleka přesahovala poptávku. Společnost Eurotunnel k tomu zastává názor, že snížení flotily SeaFrance z šesti na čtyři plavidla stále nestačí k tomu, aby trh přepravy přes Lamanšský průliv dosáhl rovnováhy. SeaFrance ostatně od ledna do února 2011 provozovala pouze dvě plavidla, aniž se přitom její celková přeprava snížila. Obsazenost ve výši 80 % v období 2011–2019 proto není realistickým předpokladem. Podle odhadů společnosti Eurotunnel by bylo nutno, aby SeaFrance dosáhla zvýšení své přepravy o 25 %. Na základě článků v tisku („[...] abychom získali zpět tuto přepravu, museli jsme snížit své ceny“ (25)) obviňuje Eurotunnel společnost SeaFrance z toho, že již dlouho vede cenovou válku. |
| --- | --- |

(61)

Společnost Eurotunnel se k proveditelnosti zvýšení obsazenosti, se kterým počítá SeaFrance, staví skepticky. Společnost Eurotunnel se totiž domnívá, že přeprava přes kanál trpí již řadu let nadbytečnou kapacitou. Kapacita tunelu pod Lamanšským průlivem je využívána pouze z 57 % a přepravní společnosti investovaly do vysokokapacitních plavidel, čímž ještě zvýšily nabídku, která již zdaleka přesahovala poptávku. Společnost Eurotunnel k tomu zastává názor, že snížení flotily SeaFrance z šesti na čtyři plavidla stále nestačí k tomu, aby trh přepravy přes Lamanšský průliv dosáhl rovnováhy. SeaFrance ostatně od ledna do února 2011 provozovala pouze dvě plavidla, aniž se přitom její celková přeprava snížila. Obsazenost ve výši 80 % v období 2011–2019 proto není realistickým předpokladem. Podle odhadů společnosti Eurotunnel by bylo nutno, aby SeaFrance dosáhla zvýšení své přepravy o 25 %. Na základě článků v tisku („[...] abychom získali zpět tuto přepravu, museli jsme snížit své ceny“ (25)) obviňuje Eurotunnel společnost SeaFrance z toho, že již dlouho vede cenovou válku.

| (62) | Společnost Eurotunnel se dále domnívá, že srovnání obsazenosti lodí typu „ropax“ a železničních nákladních souprav zajišťujících přepravu tunelem pod Lamanšským průlivem není relevantní, protože tyto soupravy nejsou smíšeného typu a umožňují přizpůsobovat se poptávce po přepravě v reálném čase. |
| --- | --- |

(62)

Společnost Eurotunnel se dále domnívá, že srovnání obsazenosti lodí typu „ropax“ a železničních nákladních souprav zajišťujících přepravu tunelem pod Lamanšským průlivem není relevantní, protože tyto soupravy nejsou smíšeného typu a umožňují přizpůsobovat se poptávce po přepravě v reálném čase.

| (63) | Pokud jde o dodatečné náklady spojené s pohonnými látkami, společnost Eurotunnel tvrdí, že SeaFrance účtuje svým zákazníkům pouze část těchto dodatečných nákladů, a to 8,11 EUR za přeplutí oproti 11,62 EUR v případě P&O a 14,73 EUR v případě DFDS. Od počátku roku 2011 tak výpadek příjmů SeaFrance údajně dosahuje částky 1,2 milionu EUR. |
| --- | --- |

(63)

Pokud jde o dodatečné náklady spojené s pohonnými látkami, společnost Eurotunnel tvrdí, že SeaFrance účtuje svým zákazníkům pouze část těchto dodatečných nákladů, a to 8,11 EUR za přeplutí oproti 11,62 EUR v případě P&O a 14,73 EUR v případě DFDS. Od počátku roku 2011 tak výpadek příjmů SeaFrance údajně dosahuje částky 1,2 milionu EUR.

| (64) | Pokud jde o zrušení téměř 50 % pracovních míst, je podle společnosti Eurotunnel nutno toto snížení stavu zaměstnanců relativizovat, protože část zaměstnanců má možnost přejít do skupiny SNCF, čímž je dopad na čistý zůstatek zaměstnanosti ve spádové oblasti zaměstnanosti regionu pouze mírný. |
| --- | --- |

(64)

Pokud jde o zrušení téměř 50 % pracovních míst, je podle společnosti Eurotunnel nutno toto snížení stavu zaměstnanců relativizovat, protože část zaměstnanců má možnost přejít do skupiny SNCF, čímž je dopad na čistý zůstatek zaměstnanosti ve spádové oblasti zaměstnanosti regionu pouze mírný.

| (65) | Společnost Eurotunnel nakonec dochází k závěru, že plán restrukturalizace je nejenom nedostatečný, ale ani neodpovídá zamýšleným investicím. |
| --- | --- |

(65)

Společnost Eurotunnel nakonec dochází k závěru, že plán restrukturalizace je nejenom nedostatečný, ale ani neodpovídá zamýšleným investicím.

5.1.3.   Připomínky společnosti DFDS

| (66) | Dopisem ze dne 29. července 2011 sdělila Komisi své připomínky společnost DFDS. |
| --- | --- |

(66)

Dopisem ze dne 29. července 2011 sdělila Komisi své připomínky společnost DFDS.

| (67) | DFDS se staví skepticky ke schopnosti SeaFrance obnovit dlouhodobě svou hospodářskou životaschopnost, a to kvůli skutečnosti, že restrukturalizační opatření jsou vzhledem k současné finanční situaci nedostatečná. DFDS se obává důsledků těchto nových opatření podpory pro hospodářskou soutěž na dotyčném trhu. |
| --- | --- |

(67)

DFDS se staví skepticky ke schopnosti SeaFrance obnovit dlouhodobě svou hospodářskou životaschopnost, a to kvůli skutečnosti, že restrukturalizační opatření jsou vzhledem k současné finanční situaci nedostatečná. DFDS se obává důsledků těchto nových opatření podpory pro hospodářskou soutěž na dotyčném trhu.

| (68) | Elektronickým dopisem odeslaným dne 23. září 2011 zaslala DFDS Komisi připomínky k plánu restrukturalizace společnosti SeaFrance. |
| --- | --- |

(68)

Elektronickým dopisem odeslaným dne 23. září 2011 zaslala DFDS Komisi připomínky k plánu restrukturalizace společnosti SeaFrance.

| (69) | Tento dokument Komise obdržela až po uplynutí lhůty, během které mohly zúčastněné strany předkládat své připomínky, tzn. do dvou týdnů od zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení. Tento dokument navíc nepřináší žádné nové skutečnosti. V souladu s judikaturou ho Komise proto francouzským orgánům nepředala a nebude na něj brát pro účely tohoto rozhodnutí zřetel. (26) |
| --- | --- |

(69)

Tento dokument Komise obdržela až po uplynutí lhůty, během které mohly zúčastněné strany předkládat své připomínky, tzn. do dvou týdnů od zveřejnění rozhodnutí o zahájení řízení. Tento dokument navíc nepřináší žádné nové skutečnosti. V souladu s judikaturou ho Komise proto francouzským orgánům nepředala a nebude na něj brát pro účely tohoto rozhodnutí zřetel. (26)

5.1.4.   Připomínky skupiny CLdN

| (70) | Dne 29. července 2011 sdělila Komisi své připomínky skupina CLdN (dále jen „CLdN“). |
| --- | --- |

(70)

Dne 29. července 2011 sdělila Komisi své připomínky skupina CLdN (dále jen „CLdN“).

| (71) | CLdN je dopravní společnost se sídlem v Lucembursku, která působí v oblasti nákladní přepravy pomocí nákladních plavidel („roll-on/roll-off“ neboli „roro“) nebo plavidel typu „ropax“ v Lamanšském průlivu a v Severním moři mezi Belgií a Nizozemskem na jedné straně a Spojeným královstvím, Irskem, Švédskem a Dánskem na straně druhé. |
| --- | --- |

(71)

CLdN je dopravní společnost se sídlem v Lucembursku, která působí v oblasti nákladní přepravy pomocí nákladních plavidel („roll-on/roll-off“ neboli „roro“) nebo plavidel typu „ropax“ v Lamanšském průlivu a v Severním moři mezi Belgií a Nizozemskem na jedné straně a Spojeným královstvím, Irskem, Švédskem a Dánskem na straně druhé.

| (72) | CLdN se považuje za konkurenta společnosti SeaFrance, který by byl ve velké míře zasažen negativními důsledky opatření přijatých SNCF ve prospěch své dceřiné společnosti SeaFrance kvůli zeměpisné blízkosti spojů provozovaných CLdN, a to konkrétně Ipswich–Rotterdam a Purfleet–Zeebrugge. |
| --- | --- |

(72)

CLdN se považuje za konkurenta společnosti SeaFrance, který by byl ve velké míře zasažen negativními důsledky opatření přijatých SNCF ve prospěch své dceřiné společnosti SeaFrance kvůli zeměpisné blízkosti spojů provozovaných CLdN, a to konkrétně Ipswich–Rotterdam a Purfleet–Zeebrugge.

| (73) | CLdN se totiž domnívá, že prováděná opatření budou mít pravděpodobně důsledky narušující hospodářskou soutěž v oblasti nákladní přepravy nejenom na spoji mezi Calais a Dover, ale také na sousedních spojích mezi Spojeným královstvím a Belgií. Tato společnost se domnívá, že kompenzační opatření a vlastní příspěvek, jak jsou navrženy v plánu restrukturalizace, nevyrovnávají dostatečným způsobem negativní důsledky těchto opatření. Tato opatření by naopak pouze udržela na trhu podnik v obtížích, který není schopen snížit své základní náklady, a umožnila by mu zvýšit své kapacity na trhu, který již trpí nadbytečnými kapacitami. |
| --- | --- |

(73)

CLdN se totiž domnívá, že prováděná opatření budou mít pravděpodobně důsledky narušující hospodářskou soutěž v oblasti nákladní přepravy nejenom na spoji mezi Calais a Dover, ale také na sousedních spojích mezi Spojeným královstvím a Belgií. Tato společnost se domnívá, že kompenzační opatření a vlastní příspěvek, jak jsou navrženy v plánu restrukturalizace, nevyrovnávají dostatečným způsobem negativní důsledky těchto opatření. Tato opatření by naopak pouze udržela na trhu podnik v obtížích, který není schopen snížit své základní náklady, a umožnila by mu zvýšit své kapacity na trhu, který již trpí nadbytečnými kapacitami.

| (74) | Podle CLdN oslabí dotyčná opatření životaschopnost stávajících konkurentů, protože zachovají na trhu přepravní kapacity, jež by za obvyklých okolností měly zaniknout. Očekávání, že SeaFrance dosáhne obsazenosti ve výši 80 %, by bylo realistické pouze za předpokladu, že SeaFrance využije podpor k agresivnímu snížení cen a přebrání podílů svých konkurentů na trhu. Taková strategie by ovšem nebyla pro SeaFrance střednědobě a dlouhodobě hospodářsky udržitelná a byla by škodlivá pro její přímé konkurenty, tj. P&O a společnost Eurotunnel, kteří působí na stejném spoji mezi Calais a Dover, a v delším časovém horizontu také pro CLdN. |
| --- | --- |

(74)

Podle CLdN oslabí dotyčná opatření životaschopnost stávajících konkurentů, protože zachovají na trhu přepravní kapacity, jež by za obvyklých okolností měly zaniknout. Očekávání, že SeaFrance dosáhne obsazenosti ve výši 80 %, by bylo realistické pouze za předpokladu, že SeaFrance využije podpor k agresivnímu snížení cen a přebrání podílů svých konkurentů na trhu. Taková strategie by ovšem nebyla pro SeaFrance střednědobě a dlouhodobě hospodářsky udržitelná a byla by škodlivá pro její přímé konkurenty, tj. P&O a společnost Eurotunnel, kteří působí na stejném spoji mezi Calais a Dover, a v delším časovém horizontu také pro CLdN.

| (75) | CLdN nakonec zdůrazňuje nedostatečná snížení pracovních míst, se kterými se počítá v plánu restrukturalizace (a která údajně zdaleka neumožní SeaFrance přiblížit se poměru mezi mzdovými náklady a obratem jejích konkurentů), a skutečnost, že náklady spojené s propuštěním ze zaměstnání budou ve srovnání s běžnou restrukturalizací omezené, protože řadu zaměstnanců SeaFrance převezme SNCF. |
| --- | --- |

(75)

CLdN nakonec zdůrazňuje nedostatečná snížení pracovních míst, se kterými se počítá v plánu restrukturalizace (a která údajně zdaleka neumožní SeaFrance přiblížit se poměru mezi mzdovými náklady a obratem jejích konkurentů), a skutečnost, že náklady spojené s propuštěním ze zaměstnání budou ve srovnání s běžnou restrukturalizací omezené, protože řadu zaměstnanců SeaFrance převezme SNCF.

| (76) | CLdN si proto přeje, aby Komise přijala záporné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(76)

CLdN si proto přeje, aby Komise přijala záporné rozhodnutí.

5.2.   Připomínky zúčastněných stran souhlasících s podporou na restrukturalizaci

5.2.1.   Připomínky SNCF

| (77) | Dne 29. července 2011 sdělila Komisi své připomínky společnost SNCF. Tyto připomínky odpovídají připomínkám francouzských orgánů (viz oddíl VI). |
| --- | --- |

(77)

Dne 29. července 2011 sdělila Komisi své připomínky společnost SNCF. Tyto připomínky odpovídají připomínkám francouzských orgánů (viz oddíl VI).

5.2.2.   Připomínky hospodářského subjektu, který si nepřeje uveřejnit svou totožnost

| (78) | Dne 30. července 2011 sdělil Komisi své připomínky hospodářský subjekt, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost. |
| --- | --- |

(78)

Dne 30. července 2011 sdělil Komisi své připomínky hospodářský subjekt, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost.

| (79) | Tento subjekt nejprve připomíná základní příznačné vlastnosti trhu přepravy přes Lamanšský průliv a dochází k závěru, že zvýšená konkurence mezi rejdaři a společností Eurotunnel, inflační růst cen pohonných látek a proměnlivost směnného kurzu britské libry byly příčinou obtíží SeaFrance a dlouhodobě ohrožují také životaschopnost P&O a DFDS. |
| --- | --- |

(79)

Tento subjekt nejprve připomíná základní příznačné vlastnosti trhu přepravy přes Lamanšský průliv a dochází k závěru, že zvýšená konkurence mezi rejdaři a společností Eurotunnel, inflační růst cen pohonných látek a proměnlivost směnného kurzu britské libry byly příčinou obtíží SeaFrance a dlouhodobě ohrožují také životaschopnost P&O a DFDS.

| (80) | Dotyčný subjekt se domnívá, že obtíže společnosti SeaFrance jsou především strukturální povahy (koeficient zaměstnanosti příliš vysoký a příliš tuhá organizace), ale že navýšení kapitálu spojené s restrukturalizací společností a flotilou udržovanou na čtyřech plavidlech mohou dlouhodobě zajistit její životaschopnost. |
| --- | --- |

(80)

Dotyčný subjekt se domnívá, že obtíže společnosti SeaFrance jsou především strukturální povahy (koeficient zaměstnanosti příliš vysoký a příliš tuhá organizace), ale že navýšení kapitálu spojené s restrukturalizací společností a flotilou udržovanou na čtyřech plavidlech mohou dlouhodobě zajistit její životaschopnost.

| (81) | Domnívá se, že zánik SeaFrance by ve skutečnosti vedl k duopolu mezi společností Eurotunnel a P&O. Řada silničních dopravců ovšem pracuje s nejméně dvěma rejdaři, aby si zajistili flexibilitu jízdních řádů a ziskovost svých nákladních aut. |
| --- | --- |

(81)

Domnívá se, že zánik SeaFrance by ve skutečnosti vedl k duopolu mezi společností Eurotunnel a P&O. Řada silničních dopravců ovšem pracuje s nejméně dvěma rejdaři, aby si zajistili flexibilitu jízdních řádů a ziskovost svých nákladních aut.

| (82) | Podle dotyčného subjektu by v případě zániku SeaFrance nestačila kapacita ostatních dvou rejdařů k zajištění přepravy přes průliv. Podle subjektu, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, dosáhla společnost Eurotunnel údajně hranice svých možností a byla by schopna převzít pouze malou část přepravy zajišťované SeaFrance. „Nadbytečné kapacity v průlivu, které dnes pozorujeme, jsou [...] velmi relativní a neměly by představovat vážný problém“, protože každá potíž, jež nastane u rejdaře nebo v přístavech, se okamžitě projeví přeplněním přístavů v Calais, Dover a Dunkerque. |
| --- | --- |

(82)

Podle dotyčného subjektu by v případě zániku SeaFrance nestačila kapacita ostatních dvou rejdařů k zajištění přepravy přes průliv. Podle subjektu, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, dosáhla společnost Eurotunnel údajně hranice svých možností a byla by schopna převzít pouze malou část přepravy zajišťované SeaFrance. „Nadbytečné kapacity v průlivu, které dnes pozorujeme, jsou [...] velmi relativní a neměly by představovat vážný problém“, protože každá potíž, jež nastane u rejdaře nebo v přístavech, se okamžitě projeví přeplněním přístavů v Calais, Dover a Dunkerque.

| (83) | Jediná přepravní služba v průlivu provozovaná P&O by k tomu nezajišťovala dostatečné dopravní kapacity a byla by příčinou narušení trhu ve prospěch P&O, která by tak měla monopol na přepravu nebezpečných produktů. |
| --- | --- |

(83)

Jediná přepravní služba v průlivu provozovaná P&O by k tomu nezajišťovala dostatečné dopravní kapacity a byla by příčinou narušení trhu ve prospěch P&O, která by tak měla monopol na přepravu nebezpečných produktů.

| (84) | Podle dotyčného subjektu stojí za zhoršením cen společnost P&O a tento subjekt je přesvědčen o životaschopnosti SeaFrance z důvodu kvalitního řízení společnosti (kvalitní spolupráce se zástupci), moderní flotily, jež je schopna provozu ještě nejméně deset let, a vysoké motivace jejích zaměstnanců. |
| --- | --- |

(84)

Podle dotyčného subjektu stojí za zhoršením cen společnost P&O a tento subjekt je přesvědčen o životaschopnosti SeaFrance z důvodu kvalitního řízení společnosti (kvalitní spolupráce se zástupci), moderní flotily, jež je schopna provozu ještě nejméně deset let, a vysoké motivace jejích zaměstnanců.

5.2.3.   Připomínky podniků silniční dopravy

| (85) | Dopisy ze dne 26., 27. a 28. července 2011 sdělilo Komisi své připomínky pět podniků silniční dopravy a reprezentativních sdružení (LKW Walter Internationale Transportorganisation AG, Youngs Transportation & Logistics Ltd, Laser Transport International Limited, Carna Transport Ltd a Road Haulage association international group). |
| --- | --- |

(85)

Dopisy ze dne 26., 27. a 28. července 2011 sdělilo Komisi své připomínky pět podniků silniční dopravy a reprezentativních sdružení (LKW Walter Internationale Transportorganisation AG, Youngs Transportation & Logistics Ltd, Laser Transport International Limited, Carna Transport Ltd a Road Haulage association international group).

| (86) | Těchto pět společností a sdružení vyjadřuje své obavy v případě zániku SeaFrance. Podle nich by zánik SeaFrance na jedné straně vedl ke vzniku oligopolu na trhu přepravy přes Lamanšský průliv s následným snížením kvality služeb a zvýšením cen a na druhé straně by vyvolal rizika spojená se schopností provozovatelů, kteří by na trhu zůstali, čelit objemu přepravovaného nákladu, a to zejména v případě, kdy by jeden z nich nemohl přepravu zajistit. |
| --- | --- |

(86)

Těchto pět společností a sdružení vyjadřuje své obavy v případě zániku SeaFrance. Podle nich by zánik SeaFrance na jedné straně vedl ke vzniku oligopolu na trhu přepravy přes Lamanšský průliv s následným snížením kvality služeb a zvýšením cen a na druhé straně by vyvolal rizika spojená se schopností provozovatelů, kteří by na trhu zůstali, čelit objemu přepravovaného nákladu, a to zejména v případě, kdy by jeden z nich nemohl přepravu zajistit.

| (87) | Pokud by SeaFrance musela postoupit svou nákladní loď Nord Pas-de-Calais, obávají se rovněž vzniku monopolu de facto P&O na přepravu nebezpečných produktů, které nelze přepravovat tunelem nebo na plavidlech smíšeného typu. |
| --- | --- |

(87)

Pokud by SeaFrance musela postoupit svou nákladní loď Nord Pas-de-Calais, obávají se rovněž vzniku monopolu de facto P&O na přepravu nebezpečných produktů, které nelze přepravovat tunelem nebo na plavidlech smíšeného typu.

5.2.4.   Připomínky provozovatelů souborných turistických služeb a cestovních kanceláří

| (88) | Obavy z případného zániku SeaFrance vyjádřila řada cestovních kanceláří a provozovatelů souborných turistických služeb (viz seznam uvedený v tabulce tohoto bodu odůvodnění):






  Den podání připomínek | Název zúčastněných stran |
| --- | --- | --- |
| 26.7.2011 | 4 přímé připomínky: 1) R&T Tours; 2) Sports Tours Ltd; 3) TM Ski&Travel Ltd; 4) International Sport & Leisure |
| 27.7.2011 | 5 oddělených připomínek: 1) Broadway Tours; 2) Gemini Travel; 3)DE Vere Travel Group; 4) Adaptable Travel; 5) Gower Tours Ltd |
| 28.7.2011 | 2 oddělené připomínky: Angling Lines Ltd; Acorn Ventures Ltd |
| 29.7.2011 | Bartletts Battlefield Journeys Ltd |

(88)

Obavy z případného zániku SeaFrance vyjádřila řada cestovních kanceláří a provozovatelů souborných turistických služeb (viz seznam uvedený v tabulce tohoto bodu odůvodnění):

Den podání připomínek

Název zúčastněných stran

26.7.2011

4 přímé připomínky: 1) R&T Tours; 2) Sports Tours Ltd; 3) TM Ski&Travel Ltd; 4) International Sport & Leisure

27.7.2011

5 oddělených připomínek: 1) Broadway Tours; 2) Gemini Travel; 3)DE Vere Travel Group; 4) Adaptable Travel; 5) Gower Tours Ltd

28.7.2011

2 oddělené připomínky: Angling Lines Ltd; Acorn Ventures Ltd

29.7.2011

Bartletts Battlefield Journeys Ltd

| (89) | Podle nich by zánik SeaFrance na jedné straně vedl ke vzniku oligopolu na trhu přepravy přes Lamanšský průliv s následným snížením kvality služeb a zvýšením cen a na druhé straně by vyvolal rizika spojená se schopností provozovatelů, kteří by na trhu zůstali, čelit objemu cestujících, a to zejména v případě, kdy by jeden z nich nemohl přepravu zajistit. |
| --- | --- |

(89)

Podle nich by zánik SeaFrance na jedné straně vedl ke vzniku oligopolu na trhu přepravy přes Lamanšský průliv s následným snížením kvality služeb a zvýšením cen a na druhé straně by vyvolal rizika spojená se schopností provozovatelů, kteří by na trhu zůstali, čelit objemu cestujících, a to zejména v případě, kdy by jeden z nich nemohl přepravu zajistit.

5.2.5.   Připomínky průmyslové a obchodní komory oblasti Côte d’Opale

| (90) | Dopisem ze dne 29. července 2011 sdělila Komisi své připomínky průmyslová a obchodní komora oblasti Côte d’Opale (dále jen „CCI“). CCI upřesňuje, že je veřejným subjektem pověřeným přispívat k hospodářskému rozvoji, přitažlivosti a podpoře podniků v regionu Nord Pas-de-Calais. CCI je rovněž koncesionářem přístavu v Calais a jako takový ho provozuje. |
| --- | --- |

(90)

Dopisem ze dne 29. července 2011 sdělila Komisi své připomínky průmyslová a obchodní komora oblasti Côte d’Opale (dále jen „CCI“). CCI upřesňuje, že je veřejným subjektem pověřeným přispívat k hospodářskému rozvoji, přitažlivosti a podpoře podniků v regionu Nord Pas-de-Calais. CCI je rovněž koncesionářem přístavu v Calais a jako takový ho provozuje.

| (91) | CCI nejprve připomíná ústřední úlohu, kterou hraje SeaFrance v rozvoji přístavu v Calais. Na konci roku 2008 zaměstnávala SeaFrance 1 600 osob, z nichž většina bydlela v regionu Nord Pas-de-Calais. Přispívá také k příjmům vybíraným přístavem v Calais za služby poskytované plavidlům a zboží. SeaFrance byla v roce 2008 rovněž hlavním nákupčím produktů/služeb nespojených s přístavem, což představovalo ročně částku 130 milionů EUR za dodávky, služby, spotřební materiál, opravy a údržbu, přičemž přibližně 36 % pocházelo z regionu Nord Pas-de-Calais. CCI dodává, že přístav v Calais hraje prvořadou úlohu v hospodářském rozvoji tohoto regionu. |
| --- | --- |

(91)

CCI nejprve připomíná ústřední úlohu, kterou hraje SeaFrance v rozvoji přístavu v Calais. Na konci roku 2008 zaměstnávala SeaFrance 1 600 osob, z nichž většina bydlela v regionu Nord Pas-de-Calais. Přispívá také k příjmům vybíraným přístavem v Calais za služby poskytované plavidlům a zboží. SeaFrance byla v roce 2008 rovněž hlavním nákupčím produktů/služeb nespojených s přístavem, což představovalo ročně částku 130 milionů EUR za dodávky, služby, spotřební materiál, opravy a údržbu, přičemž přibližně 36 % pocházelo z regionu Nord Pas-de-Calais. CCI dodává, že přístav v Calais hraje prvořadou úlohu v hospodářském rozvoji tohoto regionu.

| (92) | Podle CCI by zánik SeaFrance měl výrazný dopad na rozvoj přístavu v Calais kvůli zrušeným pracovním místům a ztrátě přímých a nepřímých příjmů vytvářených společností. Region Nord Pas-de-Calais rovněž schválil projekt „Port 2015“, který počítá s rozšířením přístavu, výstavbou nového doku a zlepšením stávajících struktur. Tento projekt vychází z prognóz činnosti, které mohou být v případě zániku SeaFrance vážně ohroženy. |
| --- | --- |

(92)

Podle CCI by zánik SeaFrance měl výrazný dopad na rozvoj přístavu v Calais kvůli zrušeným pracovním místům a ztrátě přímých a nepřímých příjmů vytvářených společností. Region Nord Pas-de-Calais rovněž schválil projekt „Port 2015“, který počítá s rozšířením přístavu, výstavbou nového doku a zlepšením stávajících struktur. Tento projekt vychází z prognóz činnosti, které mohou být v případě zániku SeaFrance vážně ohroženy.

| (93) | CCI se k tomu obává vzniku duopolu Eurotunnel–P&O, který by měl v případě zániku SeaFrance záporný dopad na ceny a služby. |
| --- | --- |

(93)

CCI se k tomu obává vzniku duopolu Eurotunnel–P&O, který by měl v případě zániku SeaFrance záporný dopad na ceny a služby.

| (94) | CCI dochází k závěru, že vzhledem k prognózám stoupající přepravy, a to zejména nákladní, je zachování činnosti SeaFrance za současných okolností hospodářské soutěže o to více nutné. |
| --- | --- |

(94)

CCI dochází k závěru, že vzhledem k prognózám stoupající přepravy, a to zejména nákladní, je zachování činnosti SeaFrance za současných okolností hospodářské soutěže o to více nutné.

5.2.6.   Připomínky odborové organizace CFDT

| (95) | Dopisem ze dne 29. července 2011 sdělila Komisi své připomínky odborová organizace „Syndicat Maritime Nord“ (dále jen „SMN“), která je součástí odborové ústředny CFDT. |
| --- | --- |

(95)

Dopisem ze dne 29. července 2011 sdělila Komisi své připomínky odborová organizace „Syndicat Maritime Nord“ (dále jen „SMN“), která je součástí odborové ústředny CFDT.

| (96) | SMN nejprve zdůrazňuje, že SNCF jako jediný akcionář SeaFrance nikdy kapitál této společnosti od jejího vzniku v roce 1996 nenavýšila. SeaFrance tak musela obnovit svou flotilu plavidel z vlastního kapitálu, což mělo vážný dopad na finance podniku. |
| --- | --- |

(96)

SMN nejprve zdůrazňuje, že SNCF jako jediný akcionář SeaFrance nikdy kapitál této společnosti od jejího vzniku v roce 1996 nenavýšila. SeaFrance tak musela obnovit svou flotilu plavidel z vlastního kapitálu, což mělo vážný dopad na finance podniku.

| (97) | SMN rovněž připomíná stávající rozdíly mezi britskými a francouzskými právními předpisy v sociální oblasti (delší pracovní doba ve Spojeném království, kterou méně početné posádky ve Francii zcela nevyrovnávají). Vzhledem k poměru mezi mzdovými náklady a obratem SMN trvá na tom, že SeaFrance nemá sklon k politice nízkých cen a tuto skutečnost vyrovnává kvalitou nabízených služeb. Připomíná také, že vzhledem k podílům SeaFrance na trhu, které jsou daleko za podíly hlavních subjektů na trhu, a to jak v oblasti nákladní přepravy, tak přepravy cestujících, má SeaFrance malý vliv na cenové sazby. |
| --- | --- |

(97)

SMN rovněž připomíná stávající rozdíly mezi britskými a francouzskými právními předpisy v sociální oblasti (delší pracovní doba ve Spojeném království, kterou méně početné posádky ve Francii zcela nevyrovnávají). Vzhledem k poměru mezi mzdovými náklady a obratem SMN trvá na tom, že SeaFrance nemá sklon k politice nízkých cen a tuto skutečnost vyrovnává kvalitou nabízených služeb. Připomíná také, že vzhledem k podílům SeaFrance na trhu, které jsou daleko za podíly hlavních subjektů na trhu, a to jak v oblasti nákladní přepravy, tak přepravy cestujících, má SeaFrance malý vliv na cenové sazby.

| (98) | SMN se domnívá, že negativní dopady snížení kurzu britské libry se nadále zmírňují, protože výdaje, a to zejména technické výdaje, jsou nejčastěji účtovány v britských librách. |
| --- | --- |

(98)

SMN se domnívá, že negativní dopady snížení kurzu britské libry se nadále zmírňují, protože výdaje, a to zejména technické výdaje, jsou nejčastěji účtovány v britských librách.

| (99) | SMN je názoru, že SeaFrance značně omezila počet přeplutí a snížila dopravní kapacity již od roku 2009 (–30 % v četnosti a –25 % v objemu) a že se současně provozovanými čtyřmi plavidly dosáhla minimální velikosti, která jí ještě umožňuje zajišťovat dostatečnou četnost přeplutí, aby zůstala důvěryhodnou společností. |
| --- | --- |

(99)

SMN je názoru, že SeaFrance značně omezila počet přeplutí a snížila dopravní kapacity již od roku 2009 (–30 % v četnosti a –25 % v objemu) a že se současně provozovanými čtyřmi plavidly dosáhla minimální velikosti, která jí ještě umožňuje zajišťovat dostatečnou četnost přeplutí, aby zůstala důvěryhodnou společností.

| (100) | SMN nakonec připomíná, že by zaměstnanci SeaFrance neměli pochopení pro to, že Komise nevezme na zřetel důsledky následně prováděných restrukturalizací jak v oblasti pracovních podmínek, tak v oblasti zaměstnanosti u SeaFrance a rovněž ve spádové oblasti zaměstnanosti v Calais, která patří ve Francii k jedněm z nejvíce postižených. |
| --- | --- |

(100)

SMN nakonec připomíná, že by zaměstnanci SeaFrance neměli pochopení pro to, že Komise nevezme na zřetel důsledky následně prováděných restrukturalizací jak v oblasti pracovních podmínek, tak v oblasti zaměstnanosti u SeaFrance a rovněž ve spádové oblasti zaměstnanosti v Calais, která patří ve Francii k jedněm z nejvíce postižených.

VI.   PŘIPOMÍNKY FRANCIE

6.1   Připomínky k obecným důvodům obtíží SeaFrance

| (101) | Pokud jde o obtíže SeaFrance, francouzské orgány uvádějí, že skutečnosti sdělené P&O jsou ve velké míře chybné a že na rozdíl od hospodářských výsledků SeaFrance v podobě uváděné P&O, jež obsahuje chybné údaje za roky 2002, 2004, 2005 a 2006 (viz 40. bod odůvodnění), dosahují kumulované ztráty SeaFrance za období 1996–2010 výše –151,4 milionu EUR a ne –169 milionů EUR. Francouzské orgány předložily následující tabulku, ve které jsou opraveny chyby, které se objevily v tabulce P&O použité v její stížnosti:




















  Rok | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zisky/ztráty SeaFrance (27) | –16,8 | –1,7 | –2,8 | 2,6 | –3,5 | 3,4 | 26,2 | –2,4 | 4,9 | –9,3 | 7,9 | 15,4 | –20,9 | –57,7 | –36,2 |

(101)

Pokud jde o obtíže SeaFrance, francouzské orgány uvádějí, že skutečnosti sdělené P&O jsou ve velké míře chybné a že na rozdíl od hospodářských výsledků SeaFrance v podobě uváděné P&O, jež obsahuje chybné údaje za roky 2002, 2004, 2005 a 2006 (viz 40. bod odůvodnění), dosahují kumulované ztráty SeaFrance za období 1996–2010 výše –151,4 milionu EUR a ne –169 milionů EUR. Francouzské orgány předložily následující tabulku, ve které jsou opraveny chyby, které se objevily v tabulce P&O použité v její stížnosti:

Rok

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Zisky/ztráty SeaFrance (27)

–16,8

–1,7

–2,8

2,6

–3,5

3,4

26,2

–2,4

4,9

–9,3

7,9

15,4

–20,9

–57,7

–36,2

| (102) | Francouzské orgány odmítají důvody obtíží SeaFrance uváděné P&O, tj. že hodnota obchodního majetku, pověst a podíl SeaFrance na trhu nákladní přepravy údajně výrazně oslabily zejména kvůli častým přerušením při poskytování služby a znalosti trhu o potížích, v nichž se SeaFrance nachází (viz 42. bod odůvodnění). Proti těmto názorům staví připomínky zákazníků SeaFrance, kteří zdůrazňují kvalitu služeb poskytovaných společností a pokrok, jehož bylo během posledních let dosaženo při zlepšování poskytovaných služeb (viz body odůvodnění 85 až 89). |
| --- | --- |

(102)

Francouzské orgány odmítají důvody obtíží SeaFrance uváděné P&O, tj. že hodnota obchodního majetku, pověst a podíl SeaFrance na trhu nákladní přepravy údajně výrazně oslabily zejména kvůli častým přerušením při poskytování služby a znalosti trhu o potížích, v nichž se SeaFrance nachází (viz 42. bod odůvodnění). Proti těmto názorům staví připomínky zákazníků SeaFrance, kteří zdůrazňují kvalitu služeb poskytovaných společností a pokrok, jehož bylo během posledních let dosaženo při zlepšování poskytovaných služeb (viz body odůvodnění 85 až 89).

| (103) | Jako odpověď na tvrzení konkurentů SeaFrance, podle nějž je stav zaměstnanců podniku údajně nadměrný, francouzské orgány připomínají, že SeaFrance přistoupila na výrazné snížení počtu zaměstnanců, které vedlo ke zrušení téměř 725 pracovních míst, přičemž toto rázné opatření má umožnit dosáhnout v roce 2013 poměru mezi mzdovými náklady a obratem ve výši 26 %. Tento poměr by zůstal o trochu vyšší než poměr, jehož dosáhly společnosti Eurotunnel a Irish Ferries. Provádění činností SeaFrance se ale bude značně lišit od činností správce tunelu pod Lamanšským průlivem, jehož poměr dosáhl v roce 2010 výše 22,5 %, a nedá se předpokládat, že by SeaFrance dosáhla v souvislostech loďstva plujícího pod francouzskou vlajkou stejně nízkého poměru jako společnost Irish Ferries, jejíž lodě plují pod vlajkou Kypru. Francouzské orgány se domnívají, že vzhledem ke značnému úsilí, jež SeaFrance vyvinula v oblasti rušení pracovních míst, je poměr mezi mzdovými náklady a obratem ve výši 26 % dostatečný k tomu, aby SeaFrance zůstala konkurenceschopná. Upřesňují, že výše mezd vyplácených SeaFrance vyplývá z francouzských právních předpisů v sociální oblasti, které mají více ochranářskou povahu než předpisy států, v nichž jsou usazeni její konkurenti, a to zejména Spojeného království, pokud jde o minimální mzdu. |
| --- | --- |

(103)

Jako odpověď na tvrzení konkurentů SeaFrance, podle nějž je stav zaměstnanců podniku údajně nadměrný, francouzské orgány připomínají, že SeaFrance přistoupila na výrazné snížení počtu zaměstnanců, které vedlo ke zrušení téměř 725 pracovních míst, přičemž toto rázné opatření má umožnit dosáhnout v roce 2013 poměru mezi mzdovými náklady a obratem ve výši 26 %. Tento poměr by zůstal o trochu vyšší než poměr, jehož dosáhly společnosti Eurotunnel a Irish Ferries. Provádění činností SeaFrance se ale bude značně lišit od činností správce tunelu pod Lamanšským průlivem, jehož poměr dosáhl v roce 2010 výše 22,5 %, a nedá se předpokládat, že by SeaFrance dosáhla v souvislostech loďstva plujícího pod francouzskou vlajkou stejně nízkého poměru jako společnost Irish Ferries, jejíž lodě plují pod vlajkou Kypru. Francouzské orgány se domnívají, že vzhledem ke značnému úsilí, jež SeaFrance vyvinula v oblasti rušení pracovních míst, je poměr mezi mzdovými náklady a obratem ve výši 26 % dostatečný k tomu, aby SeaFrance zůstala konkurenceschopná. Upřesňují, že výše mezd vyplácených SeaFrance vyplývá z francouzských právních předpisů v sociální oblasti, které mají více ochranářskou povahu než předpisy států, v nichž jsou usazeni její konkurenti, a to zejména Spojeného království, pokud jde o minimální mzdu.

| (104) | Flotila SeaFrance v podobě stanovené v plánu restrukturalizace není údajně neodpovídající. Byla naopak vytvořena konkrétně pro spojení Calais–Dover, s výjimkou plavidla Molière, které muselo podstoupit úpravné práce, aby se přizpůsobilo námořní přepravě v Severním moři. Pokud jde o tvrzení P&O, podle nějž není vedení společnosti SeaFrance dostatečně nezávislé na státě a sociálních partnerech, aby mohlo účinně řídit podnik, se francouzské orgány domnívají, že se jedná o tvrzení, které není doloženo ani náznakem důkazu. |
| --- | --- |

(104)

Flotila SeaFrance v podobě stanovené v plánu restrukturalizace není údajně neodpovídající. Byla naopak vytvořena konkrétně pro spojení Calais–Dover, s výjimkou plavidla Molière, které muselo podstoupit úpravné práce, aby se přizpůsobilo námořní přepravě v Severním moři. Pokud jde o tvrzení P&O, podle nějž není vedení společnosti SeaFrance dostatečně nezávislé na státě a sociálních partnerech, aby mohlo účinně řídit podnik, se francouzské orgány domnívají, že se jedná o tvrzení, které není doloženo ani náznakem důkazu.

6.2   Připomínky ke stavu hospodářské soutěže na trhu spojení mezi Dover a Calais

| (105) | Francouzské orgány odmítají tvrzení společností P&O, Eurotunnel a CLdN, pokud jde o údajnou nadbytečnou strukturální kapacitu na tomto trhu. Podle nich jsou příčinou zjištěné nadbytečné kapacity konjunkturální důvody (zejména hospodářská krize, která vedla ke snížení nákladní přepravy, a zvýšení kurzu britské libry). Někteří provozovatelé údajně zvýšili své kapacity na základě prognóz růstu vypracovaných před vznikem krize, zatímco k očekávanému růstu kvůli hospodářskému poklesu nedošlo. Francouzské orgány zmiňují analýzy trhu vypracované „Dover Harbour Board“ v roce 2005 (28) a 2008 (29), které hovoří o růstu objemu nákladní přepravy v dlouhodobém horizontu. |
| --- | --- |

(105)

Francouzské orgány odmítají tvrzení společností P&O, Eurotunnel a CLdN, pokud jde o údajnou nadbytečnou strukturální kapacitu na tomto trhu. Podle nich jsou příčinou zjištěné nadbytečné kapacity konjunkturální důvody (zejména hospodářská krize, která vedla ke snížení nákladní přepravy, a zvýšení kurzu britské libry). Někteří provozovatelé údajně zvýšili své kapacity na základě prognóz růstu vypracovaných před vznikem krize, zatímco k očekávanému růstu kvůli hospodářskému poklesu nedošlo. Francouzské orgány zmiňují analýzy trhu vypracované „Dover Harbour Board“ v roce 2005 (28) a 2008 (29), které hovoří o růstu objemu nákladní přepravy v dlouhodobém horizontu.

| (106) | Francie se domnívá, že obavy vyjádřené některými zákazníky SeaFrance ohledně vzniku monopolu P&O na přepravu nebezpečných produktů na spoji mezi Calais a Dover (viz 83. a 87. bod odůvodnění) nejsou opodstatněné. Jelikož totiž neexistují žádné vnitrostátní nebo mezinárodní předpisy, které by zakazovaly přepravu nebezpečných látek na plavidlech smíšeného typu, SeaFrance by mohla zvážit možnost provádět podobnou přepravu při přeplutích s malým počtem cestujících, jako je tomu například při přeplutích během noci. |
| --- | --- |

(106)

Francie se domnívá, že obavy vyjádřené některými zákazníky SeaFrance ohledně vzniku monopolu P&O na přepravu nebezpečných produktů na spoji mezi Calais a Dover (viz 83. a 87. bod odůvodnění) nejsou opodstatněné. Jelikož totiž neexistují žádné vnitrostátní nebo mezinárodní předpisy, které by zakazovaly přepravu nebezpečných látek na plavidlech smíšeného typu, SeaFrance by mohla zvážit možnost provádět podobnou přepravu při přeplutích s malým počtem cestujících, jako je tomu například při přeplutích během noci.

6.3   Připomínky ke slučitelnosti podpory na restrukturalizaci

| (107) | Pokud jde o slučitelnost opatření oznámených v rámci plánu restrukturalizace, francouzské orgány předložily následující odpovědi na pochyby vyjádřené Komisí, pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti, jež se od plánu restrukturalizace očekává, o zabránění nadměrného narušení hospodářské soutěže a o vlastním příspěvku SeaFrance k plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(107)

Pokud jde o slučitelnost opatření oznámených v rámci plánu restrukturalizace, francouzské orgány předložily následující odpovědi na pochyby vyjádřené Komisí, pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti, jež se od plánu restrukturalizace očekává, o zabránění nadměrného narušení hospodářské soutěže a o vlastním příspěvku SeaFrance k plánu restrukturalizace.

6.3.1   Obnovení dlouhodobé životaschopnosti a plán restrukturalizace

| (108) | Francouzské orgány zdůvodňují skutečnost, že koeficienty obsazenosti očekávané v budoucích letech jsou vyšší než koeficienty dosahované v minulosti, zavedením nového informačního systému počínaje rokem 2006, který umožňuje optimalizovat a racionalizovat obsazování těchto plavidel. Podle těchto orgánů uvedený systém umožnil zejména zjistit přeplutí s nízkou ziskovostí a stáhnout je z nabídky SeaFrance. Francouzské orgány k tomu trvají na skutečnosti, že mezi rokem 2000 a rokem 2007, tedy během období zohledněného Komisí, byla provozní činnost SeaFrance organizována formou kyvadlové dopravy bez ohledu na intenzitu poptávky. |
| --- | --- |

(108)

Francouzské orgány zdůvodňují skutečnost, že koeficienty obsazenosti očekávané v budoucích letech jsou vyšší než koeficienty dosahované v minulosti, zavedením nového informačního systému počínaje rokem 2006, který umožňuje optimalizovat a racionalizovat obsazování těchto plavidel. Podle těchto orgánů uvedený systém umožnil zejména zjistit přeplutí s nízkou ziskovostí a stáhnout je z nabídky SeaFrance. Francouzské orgány k tomu trvají na skutečnosti, že mezi rokem 2000 a rokem 2007, tedy během období zohledněného Komisí, byla provozní činnost SeaFrance organizována formou kyvadlové dopravy bez ohledu na intenzitu poptávky.

| (109) | Francouzské orgány zdůvodňují rovněž nižší míry obsazenosti u konkurentů SeaFrance způsobem provozu, který si tito konkurenti zvolili. Podle nich tak P&O disponovala značným počtem plavidel a nabídkou typu „kyvadlová doprava“, což tlačilo míru obsazenosti směrem dolů. Pokud jde o DFDS, specializace jejích plavidel znemožňuje optimalizovat přepravované náklady podle ziskovosti jejich jednotlivých složek. Vzhledem k délce svých přeplutí je k tomu DFDS údajně nucena nabízet kyvadlovou přepravu v dlouhých časových úsecích. Velká kapacita jejích plavidel navíc údajně automaticky snižuje průměrnou obsazenost DFDS u přeplutí, po nichž je slabá poptávka. |
| --- | --- |

(109)

Francouzské orgány zdůvodňují rovněž nižší míry obsazenosti u konkurentů SeaFrance způsobem provozu, který si tito konkurenti zvolili. Podle nich tak P&O disponovala značným počtem plavidel a nabídkou typu „kyvadlová doprava“, což tlačilo míru obsazenosti směrem dolů. Pokud jde o DFDS, specializace jejích plavidel znemožňuje optimalizovat přepravované náklady podle ziskovosti jejich jednotlivých složek. Vzhledem k délce svých přeplutí je k tomu DFDS údajně nucena nabízet kyvadlovou přepravu v dlouhých časových úsecích. Velká kapacita jejích plavidel navíc údajně automaticky snižuje průměrnou obsazenost DFDS u přeplutí, po nichž je slabá poptávka.

| (110) | Francouzské orgány k tomu reagovaly na pochybnosti vyjádřené Komisí a na připomínky třetích stran ohledně zohlednění rizik (ceny pohonných látek, snížení hodnoty britské libry), které je nutné k posouzení důvěryhodnosti plánu restrukturalizace. V první řadě zdůrazňují, že se SeaFrance vrátí k politice finančního krytí formou swapů, jakmile se společnost dostane z řízení o nuceném vyrovnání. Vysvětlují dále, že společnost uplatňuje „Bunker Ajustement Factor“ (dále jen „BAF“), který kryje přibližně 40 % nadnákladů spojených se zvýšením cen pohonných látek nad 285 EUR za tunu a tento BAF bude po roce 2015 doplněn nový nadnáklad zohledňující povinnost používat pohonné látky s obsahem 0,1 % síry. |
| --- | --- |

(110)

Francouzské orgány k tomu reagovaly na pochybnosti vyjádřené Komisí a na připomínky třetích stran ohledně zohlednění rizik (ceny pohonných látek, snížení hodnoty britské libry), které je nutné k posouzení důvěryhodnosti plánu restrukturalizace. V první řadě zdůrazňují, že se SeaFrance vrátí k politice finančního krytí formou swapů, jakmile se společnost dostane z řízení o nuceném vyrovnání. Vysvětlují dále, že společnost uplatňuje „Bunker Ajustement Factor“ (dále jen „BAF“), který kryje přibližně 40 % nadnákladů spojených se zvýšením cen pohonných látek nad 285 EUR za tunu a tento BAF bude po roce 2015 doplněn nový nadnáklad zohledňující povinnost používat pohonné látky s obsahem 0,1 % síry.

| (111) | Pokud jde o snížení hodnoty britské libry, francouzské orgány nejprve upřesňují, že politika krytí části měsíčních zůstatků v britských librách forwardovými prodeji na základě zvolených rozpočtových kurzů, jež byla přerušena kvůli řízení o nuceném vyrovnání, bude opět uplatňována, jakmile bude toto řízení uzavřeno. [...] |
| --- | --- |

(111)

Pokud jde o snížení hodnoty britské libry, francouzské orgány nejprve upřesňují, že politika krytí části měsíčních zůstatků v britských librách forwardovými prodeji na základě zvolených rozpočtových kurzů, jež byla přerušena kvůli řízení o nuceném vyrovnání, bude opět uplatňována, jakmile bude toto řízení uzavřeno. [...]

| (112) | Pokud jde o ostatní opatření uvedená v 96. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, francouzské orgány upřesňují, že podnikatelský plán jejich dopad nezohledňuje, protože je lze jen obtížně číselně vyjádřit. Tato opatření mohou přesto vést k úsporám. |
| --- | --- |

(112)

Pokud jde o ostatní opatření uvedená v 96. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, francouzské orgány upřesňují, že podnikatelský plán jejich dopad nezohledňuje, protože je lze jen obtížně číselně vyjádřit. Tato opatření mohou přesto vést k úsporám.

| (113) | Francouzské orgány nakonec připomínají, že poměr mezi mzdovými náklady a obratem by se měl vyvíjet z [20–25] % v roce 2012 k [20–25] % v roce 2019, čímž by se přiblížil poměrům dosahovaným konkurenty SeaFrance. |
| --- | --- |

(113)

Francouzské orgány nakonec připomínají, že poměr mezi mzdovými náklady a obratem by se měl vyvíjet z [20–25] % v roce 2012 k [20–25] % v roce 2019, čímž by se přiblížil poměrům dosahovaným konkurenty SeaFrance.

6.3.2   Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže

| (114) | Pokud jde o zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže, francouzské orgány si přejí potvrdit, že k prodeji dvou plavidel, a to plavidla Renoir a plavidla Cézanne, skutečně došlo dne 7. července 2011 za cenu [0–10] milionů USD ([0–10] milionů EUR). |
| --- | --- |

(114)

Pokud jde o zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže, francouzské orgány si přejí potvrdit, že k prodeji dvou plavidel, a to plavidla Renoir a plavidla Cézanne, skutečně došlo dne 7. července 2011 za cenu [0–10] milionů USD ([0–10] milionů EUR).

6.3.3   Vlastní příspěvek SeaFrance k plánu restrukturalizace

| (115) | Podle francouzských orgánů spočívá první část vlastního příspěvku SeaFrance k plánu restrukturalizace v příjmech z prodeje plavidel Renoir a Cézanne a také v příjmech z očekávaného prodeje plavidla Nord Pas-de-Calais. |
| --- | --- |

(115)

Podle francouzských orgánů spočívá první část vlastního příspěvku SeaFrance k plánu restrukturalizace v příjmech z prodeje plavidel Renoir a Cézanne a také v příjmech z očekávaného prodeje plavidla Nord Pas-de-Calais.

| (116) | Francouzské orgány jsou navíc toho názoru, že obě půjčky popsané v bodech odůvodnění 28 až 33 neobsahují prvek státní podpory a že půjčku ve výši 99,8 milionu EUR je nutno považovat za vlastní příspěvek. Podle francouzských orgánů musí Komise při posuzování existence podpory vycházet výlučně ze sdělení o referenčních sazbách. Uvádějí, že Komise použila toto sdělení ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ohledně půjčky poskytnuté ČSA – Czech Airlines veřejnoprávním subjektem Osinek (30) a ve svém rozhodnutí ohledně půjček poskytnutých maďarskou rozvojovou bankou ve prospěch maďarského výrobce hnojiv Péti Nitrogénmüvek (31). Domnívají se, že z důvodů popsaných v bodech odůvodnění 28 až 33 obě půjčky podporu nepředstavují. |
| --- | --- |

(116)

Francouzské orgány jsou navíc toho názoru, že obě půjčky popsané v bodech odůvodnění 28 až 33 neobsahují prvek státní podpory a že půjčku ve výši 99,8 milionu EUR je nutno považovat za vlastní příspěvek. Podle francouzských orgánů musí Komise při posuzování existence podpory vycházet výlučně ze sdělení o referenčních sazbách. Uvádějí, že Komise použila toto sdělení ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ohledně půjčky poskytnuté ČSA – Czech Airlines veřejnoprávním subjektem Osinek (30) a ve svém rozhodnutí ohledně půjček poskytnutých maďarskou rozvojovou bankou ve prospěch maďarského výrobce hnojiv Péti Nitrogénmüvek (31). Domnívají se, že z důvodů popsaných v bodech odůvodnění 28 až 33 obě půjčky podporu nepředstavují.

VII.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ PODPORY

7.1.   Existence podpory

| (117) | Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. |
| --- | --- |

(117)

Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.

| (118) | Označení určitého opatření za státní podporu předpokládá, že jsou splněny následující kumulativní podmínky: 1) dotčené opatření poskytuje zvýhodnění, 2) toto zvýhodnění je poskytnuto prostřednictvím státních prostředků, 3) toto zvýhodnění je selektivní a 4) dotčené opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž či může ovlivnit obchod mezi členskými státy (32). |
| --- | --- |

(118)

Označení určitého opatření za státní podporu předpokládá, že jsou splněny následující kumulativní podmínky: 1) dotčené opatření poskytuje zvýhodnění, 2) toto zvýhodnění je poskytnuto prostřednictvím státních prostředků, 3) toto zvýhodnění je selektivní a 4) dotčené opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž či může ovlivnit obchod mezi členskými státy (32).

| (119) | Toto rozhodnutí se týká tří opatření podpory: navýšení kapitálu a dvou půjček popsaných v bodech odůvodnění 28 až 33. |
| --- | --- |

(119)

Toto rozhodnutí se týká tří opatření podpory: navýšení kapitálu a dvou půjček popsaných v bodech odůvodnění 28 až 33.

7.1.1   Navýšení kapitálu společnosti SeaFrance

| (120) | Francouzské orgány ve svém oznámení samy připouštějí, že se u navýšení kapitálu společnosti SeaFrance jedná o státní podporu. Ve svém oznámení francouzské orgány uznávají, že opatření navýšení kapitálu je přičitatelné státu a že poskytuje selektivní výhodu pouze společnosti SeaFrance. |
| --- | --- |

(120)

Francouzské orgány ve svém oznámení samy připouštějí, že se u navýšení kapitálu společnosti SeaFrance jedná o státní podporu. Ve svém oznámení francouzské orgány uznávají, že opatření navýšení kapitálu je přičitatelné státu a že poskytuje selektivní výhodu pouze společnosti SeaFrance.

| (121) | Pokud jde o existenci zvýhodnění, Komise je z důvodů, které budou vysvětleny v oddílu 7.2.1, názoru, že SeaFrance představuje podnik v obtížích. Vzhledem k velmi špatné situaci, ve které se nachází SeaFrance, a nucenému vyrovnání, které na ní bylo uvaleno, by společnost nemohla zvládnout provádění plánu své restrukturalizace a své potřeby finančních prostředků. Za těchto podmínek by soukromý hospodářský subjekt kapitál neposkytl. Francouzské orgány se navíc ani nepokusily prokázat, že očekávaná výnosnost odpovídá výnosnosti, kterou by požadoval soukromý investor. Opatření proto představuje selektivní výhodu, protože z něj má prospěch pouze SeaFrance. Tato výhoda je poskytnuta z veřejných prostředků, protože SNCF je veřejný podnik. Je přičitatelná státu. |
| --- | --- |

(121)

Pokud jde o existenci zvýhodnění, Komise je z důvodů, které budou vysvětleny v oddílu 7.2.1, názoru, že SeaFrance představuje podnik v obtížích. Vzhledem k velmi špatné situaci, ve které se nachází SeaFrance, a nucenému vyrovnání, které na ní bylo uvaleno, by společnost nemohla zvládnout provádění plánu své restrukturalizace a své potřeby finančních prostředků. Za těchto podmínek by soukromý hospodářský subjekt kapitál neposkytl. Francouzské orgány se navíc ani nepokusily prokázat, že očekávaná výnosnost odpovídá výnosnosti, kterou by požadoval soukromý investor. Opatření proto představuje selektivní výhodu, protože z něj má prospěch pouze SeaFrance. Tato výhoda je poskytnuta z veřejných prostředků, protože SNCF je veřejný podnik. Je přičitatelná státu.

| (122) | Pokud jde o dopad na hospodářskou soutěž a ovlivnění obchodu v rámci Unie, je nutno připomenout, že podle ustálené judikatury v případě, kdy podnik vyvíjí činnost v odvětví, ve kterém si skutečně konkurují výrobci z různých členských států, jakákoli podpora, kterou může tento podnik obdržet od veřejných orgánů, může nepříznivě ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž do té míry, do které její nepřetržitá přítomnost na trhu brání konkurentům zvýšit jejich podíl na trhu. (33) |
| --- | --- |

(122)

Pokud jde o dopad na hospodářskou soutěž a ovlivnění obchodu v rámci Unie, je nutno připomenout, že podle ustálené judikatury v případě, kdy podnik vyvíjí činnost v odvětví, ve kterém si skutečně konkurují výrobci z různých členských států, jakákoli podpora, kterou může tento podnik obdržet od veřejných orgánů, může nepříznivě ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž do té míry, do které její nepřetržitá přítomnost na trhu brání konkurentům zvýšit jejich podíl na trhu. (33)

| (123) | V tomto ohledu představuje skutečnost, že je hospodářské odvětví na úrovni Unie liberalizováno, doklad o tom, že podpora může mít skutečný nebo možný dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy (34). |
| --- | --- |

(123)

V tomto ohledu představuje skutečnost, že je hospodářské odvětví na úrovni Unie liberalizováno, doklad o tom, že podpora může mít skutečný nebo možný dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy (34).

| (124) | V těchto souvislostech je nutno připomenout, že nařízení Rady (EHS) č. 4055/86 ze dne 22. prosince 1986 o uplatňování zásady volného pohybu služeb v námořní dopravě mezi členskými státy a mezi členskými státy a třetími zeměmi (35) zcela liberalizovalo námořní dopravu mezi členskými státy počínaje 1. lednem 1993. |
| --- | --- |

(124)

V těchto souvislostech je nutno připomenout, že nařízení Rady (EHS) č. 4055/86 ze dne 22. prosince 1986 o uplatňování zásady volného pohybu služeb v námořní dopravě mezi členskými státy a mezi členskými státy a třetími zeměmi (35) zcela liberalizovalo námořní dopravu mezi členskými státy počínaje 1. lednem 1993.

| (125) | V tomto konkrétním případě a jak bylo zjištěno v předchozí části, v tomto liberalizovaném odvětví existuje hospodářská soutěž v rámci jednoho způsobu přepravy s ostatními námořními přepravci a také s jinými způsoby přepravy, a to zejména železniční přepravou (36). |
| --- | --- |

(125)

V tomto konkrétním případě a jak bylo zjištěno v předchozí části, v tomto liberalizovaném odvětví existuje hospodářská soutěž v rámci jednoho způsobu přepravy s ostatními námořními přepravci a také s jinými způsoby přepravy, a to zejména železniční přepravou (36).

| (126) | Komise na základě uvedeného dochází k závěru, že opatření navýšení kapitálu může posílit postavení podniku v porovnání s jeho konkurenty při obchodu mezi členskými státy Unie. Opatření proto ovlivňuje obchod mezi členskými státy a může vyvolat narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(126)

Komise na základě uvedeného dochází k závěru, že opatření navýšení kapitálu může posílit postavení podniku v porovnání s jeho konkurenty při obchodu mezi členskými státy Unie. Opatření proto ovlivňuje obchod mezi členskými státy a může vyvolat narušení hospodářské soutěže.

| (127) | S ohledem na výše uvedené Komise shledává, že dotyčné opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(127)

S ohledem na výše uvedené Komise shledává, že dotyčné opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.

7.1.2   Půjčky popsané v bodech odůvodnění 28 až 33

| (128) | Francie se domnívá, že půjčky popsané v bodech odůvodnění 28 až 33 jsou poskytnuty za tržních podmínek, a dodržují proto zásadu soukromého investora v tržním hospodářství (viz 116. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(128)

Francie se domnívá, že půjčky popsané v bodech odůvodnění 28 až 33 jsou poskytnuty za tržních podmínek, a dodržují proto zásadu soukromého investora v tržním hospodářství (viz 116. bod odůvodnění).

| (129) | Komise tuto analýzu nesdílí. V tomto konkrétním případě SNCF totiž již SeaFrance podpory poskytla, a to zejména podporu na záchranu, a plánuje jí poskytnout novou, a to konkrétně navýšení kapitálu. Půjčky sledují stejný cíl jako ostatní podpory, a to záchranu a restrukturalizaci SeaFrance. Jsou poskytnuty v okamžiku, kdy SeaFrance přestavuje podnik v obtížích, a ve stejné době jako podpory na restrukturalizaci. Zcela zřejmé je to u půjčky ve výši 99,7 milionu EUR, jejímž cílem je stejně jako v případě navýšení kapitálu umožnit SeaFrance čelit jejím potřebám běžného kapitálu. Platí to ovšem také pro půjčku ve výši [40–70] milionů EUR, která slouží k refinancování a předčasnému splacení leasingu u plavidla Molière. Financování výrobních prostředků, v tomto případě plavidla, je úzce spjato s každodenní činností SeaFrance. Refinancováním a předčasným splacením leasingu se SeaFrance snaží snížit své provozní náklady, což spadá do rámce restrukturalizace podniku. Půjčka ve výši [40–70] milionů EUR proto spadá do rámce restrukturalizace SeaFrance. |
| --- | --- |

(129)

Komise tuto analýzu nesdílí. V tomto konkrétním případě SNCF totiž již SeaFrance podpory poskytla, a to zejména podporu na záchranu, a plánuje jí poskytnout novou, a to konkrétně navýšení kapitálu. Půjčky sledují stejný cíl jako ostatní podpory, a to záchranu a restrukturalizaci SeaFrance. Jsou poskytnuty v okamžiku, kdy SeaFrance přestavuje podnik v obtížích, a ve stejné době jako podpory na restrukturalizaci. Zcela zřejmé je to u půjčky ve výši 99,7 milionu EUR, jejímž cílem je stejně jako v případě navýšení kapitálu umožnit SeaFrance čelit jejím potřebám běžného kapitálu. Platí to ovšem také pro půjčku ve výši [40–70] milionů EUR, která slouží k refinancování a předčasnému splacení leasingu u plavidla Molière. Financování výrobních prostředků, v tomto případě plavidla, je úzce spjato s každodenní činností SeaFrance. Refinancováním a předčasným splacením leasingu se SeaFrance snaží snížit své provozní náklady, což spadá do rámce restrukturalizace podniku. Půjčka ve výši [40–70] milionů EUR proto spadá do rámce restrukturalizace SeaFrance.

| (130) | Ve svém rozsudku ve věci BP Chemicals Soud prvního stupně ujasnil, že v podobné situaci je nutno analyzovat půjčky z hlediska státních podpor ne jednotlivě, ale jako celek spolu s ostatními opatřeními (37). |
| --- | --- |

(130)

Ve svém rozsudku ve věci BP Chemicals Soud prvního stupně ujasnil, že v podobné situaci je nutno analyzovat půjčky z hlediska státních podpor ne jednotlivě, ale jako celek spolu s ostatními opatřeními (37).

| (131) | Podle rozsudku Soudu prvního stupně je pravda, že pouhá skutečnost, že veřejný podnik již dříve poskytl své dceřiné společnosti kapitálové vklady označené za „podporu“, předem nevylučuje možnost, že následné opatření lze označit za opatření splňující kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Soud prvního stupně se ovšem domnívá, že v případě, který se týkal tří kapitálových vkladů provedených stejným investorem během dvouletého období, z nichž první dva nepřinesly žádný výnos, je na Komisi, aby ověřila, zda lze třetí vklad odůvodněně oddělit od dvou prvních vkladů a považovat jej kvůli kritériu soukromého investora za samostatnou investici. |
| --- | --- |

(131)

Podle rozsudku Soudu prvního stupně je pravda, že pouhá skutečnost, že veřejný podnik již dříve poskytl své dceřiné společnosti kapitálové vklady označené za „podporu“, předem nevylučuje možnost, že následné opatření lze označit za opatření splňující kritérium soukromého investora v tržním hospodářství. Soud prvního stupně se ovšem domnívá, že v případě, který se týkal tří kapitálových vkladů provedených stejným investorem během dvouletého období, z nichž první dva nepřinesly žádný výnos, je na Komisi, aby ověřila, zda lze třetí vklad odůvodněně oddělit od dvou prvních vkladů a považovat jej kvůli kritériu soukromého investora za samostatnou investici.

| (132) | Soud prvního stupně zastává názor, že k prvkům důležitým pro posouzení, zda lze následné opatření odůvodněně oddělit od dvou prvních a považovat jej z hlediska kritéria soukromého investora za samostatnou investici, patří zejména časový sled dotyčných vkladů, jejich cíl a situace dceřiné společnosti v době přijetí rozhodnutí o provedení každého z dotyčných vkladů. |
| --- | --- |

(132)

Soud prvního stupně zastává názor, že k prvkům důležitým pro posouzení, zda lze následné opatření odůvodněně oddělit od dvou prvních a považovat jej z hlediska kritéria soukromého investora za samostatnou investici, patří zejména časový sled dotyčných vkladů, jejich cíl a situace dceřiné společnosti v době přijetí rozhodnutí o provedení každého z dotyčných vkladů.

| (133) | Francie nepopírá skutečnost, že navýšení kapitálu představuje podporu, protože nemá žádnou naději na výnosnost odpovídající výnosnosti, kterou by požadoval soukromý investor. Vyplývá to rovněž z tabulky uvedené v 35. bodě odůvodnění, která udává potřeby financování na období 2011–2017. Podnik během tohoto období nebude údajně schopen vyplácet dividendy. Vzhledem ke značným nákladům, jež představuje splácení úroků a jistiny půjček popsaných v bodech odůvodnění 28 až 33, a k malému ziskovému rozpětí, s nímž se počítá v plánu restrukturalizace, bude tento stav pravděpodobně pokračovat i po roce 2017, a to až do úplného splacení půjček v roce 2023. Ovšem soukromý investor v tradičním průmyslu, jakým námořní doprava je, by nesouhlasil se skutečností, že po dobu 12 let mu investice ve výši 166,3 milionu EUR nepřinese vůbec žádný výnos. Jelikož obě půjčky mají stejný cíl jako navýšení kapitálu, a to konkrétně financování nákladů na restrukturalizaci, jelikož se hospodářská situace podniku nezměnila (jedná se o podnik v obtížích) a jelikož jsou půjčky poskytnuty ve stejné době jako navýšení kapitálu, nelze je odůvodněně oddělit od podpory na záchranu a od navýšení kapitálu. |
| --- | --- |

(133)

Francie nepopírá skutečnost, že navýšení kapitálu představuje podporu, protože nemá žádnou naději na výnosnost odpovídající výnosnosti, kterou by požadoval soukromý investor. Vyplývá to rovněž z tabulky uvedené v 35. bodě odůvodnění, která udává potřeby financování na období 2011–2017. Podnik během tohoto období nebude údajně schopen vyplácet dividendy. Vzhledem ke značným nákladům, jež představuje splácení úroků a jistiny půjček popsaných v bodech odůvodnění 28 až 33, a k malému ziskovému rozpětí, s nímž se počítá v plánu restrukturalizace, bude tento stav pravděpodobně pokračovat i po roce 2017, a to až do úplného splacení půjček v roce 2023. Ovšem soukromý investor v tradičním průmyslu, jakým námořní doprava je, by nesouhlasil se skutečností, že po dobu 12 let mu investice ve výši 166,3 milionu EUR nepřinese vůbec žádný výnos. Jelikož obě půjčky mají stejný cíl jako navýšení kapitálu, a to konkrétně financování nákladů na restrukturalizaci, jelikož se hospodářská situace podniku nezměnila (jedná se o podnik v obtížích) a jelikož jsou půjčky poskytnuty ve stejné době jako navýšení kapitálu, nelze je odůvodněně oddělit od podpory na záchranu a od navýšení kapitálu.

| (134) | Vezmou-li se opatření jako jeden celek, je výnosnost podpory na záchranu, navýšení kapitálu a obou půjček nižší, než by požadoval soukromý investor v tržním hospodářství. Jak již bylo vysvětleno, SNCF totiž nemůže od navýšení kapitálu očekávat před rokem 2023 žádný výnos. I kdyby výnosnost obou půjček v případě jejich oddělení od ostatních opatření odpovídala tržním podmínkám (quod non), nestačilo by to k tomu, aby se z opatření braných jako celek stala opatření slučitelná se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. Následující odůvodnění jsou proto uváděna jen pro úplnost. |
| --- | --- |

(134)

Vezmou-li se opatření jako jeden celek, je výnosnost podpory na záchranu, navýšení kapitálu a obou půjček nižší, než by požadoval soukromý investor v tržním hospodářství. Jak již bylo vysvětleno, SNCF totiž nemůže od navýšení kapitálu očekávat před rokem 2023 žádný výnos. I kdyby výnosnost obou půjček v případě jejich oddělení od ostatních opatření odpovídala tržním podmínkám (quod non), nestačilo by to k tomu, aby se z opatření braných jako celek stala opatření slučitelná se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. Následující odůvodnění jsou proto uváděna jen pro úplnost.

| (135) | Francouzské orgány se odvolávají na sdělení o referenčních sazbách, aby doložily nepřítomnost podpory u obou půjček. Domnívají se, že vzhledem k situaci podniku (CCC) a nabízené míry jištění (běžná míra) má být sazba ve výši 8,55 %, což odpovídá jednoroční sazbě EURIBOR navýšené o 650 základních bodů. Francouzské orgány se domnívají, že se jedná o konzervativní uplatnění sdělení o referenčních sazbách. |
| --- | --- |

(135)

Francouzské orgány se odvolávají na sdělení o referenčních sazbách, aby doložily nepřítomnost podpory u obou půjček. Domnívají se, že vzhledem k situaci podniku (CCC) a nabízené míry jištění (běžná míra) má být sazba ve výši 8,55 %, což odpovídá jednoroční sazbě EURIBOR navýšené o 650 základních bodů. Francouzské orgány se domnívají, že se jedná o konzervativní uplatnění sdělení o referenčních sazbách.

| (136) | I v případě, že by se obě půjčky měly posuzovat odděleně (quod non), francouzské orgány neprokázaly, že byly poskytnuty za tržní sazbu. |
| --- | --- |

(136)

I v případě, že by se obě půjčky měly posuzovat odděleně (quod non), francouzské orgány neprokázaly, že byly poskytnuty za tržní sazbu.

| (137) | V tomto ohledu by Komise chtěla nejprve zdůraznit, že podle prvního odstavce sdělení o referenčních sazbách se „[tyto] sazby používají jako náhrada tržní sazby k výpočtu grantového ekvivalentu podpory, zvláště v případě, kdy se podpora vyplácí v několika splátkách, a k výpočtu části podpory, která vyplývá z režimů dotace úroků. Slouží rovněž ke kontrole souladu s pravidlem de minimis a s předpisy o blokových výjimkách“ (38). Sdělení o referenčních sazbách proto nemůže Komisi omezovat při uplatňování zásady soukromého hospodářského subjektu v tržním hospodářství, a to zejména v případech, kdy jsou dostupné skutečné tržní údaje, které se zjevně liší od údajů vyplývajících z metodiky uvedené v tomto sdělení. |
| --- | --- |

(137)

V tomto ohledu by Komise chtěla nejprve zdůraznit, že podle prvního odstavce sdělení o referenčních sazbách se „[tyto] sazby používají jako náhrada tržní sazby k výpočtu grantového ekvivalentu podpory, zvláště v případě, kdy se podpora vyplácí v několika splátkách, a k výpočtu části podpory, která vyplývá z režimů dotace úroků. Slouží rovněž ke kontrole souladu s pravidlem de minimis a s předpisy o blokových výjimkách“ (38). Sdělení o referenčních sazbách proto nemůže Komisi omezovat při uplatňování zásady soukromého hospodářského subjektu v tržním hospodářství, a to zejména v případech, kdy jsou dostupné skutečné tržní údaje, které se zjevně liší od údajů vyplývajících z metodiky uvedené v tomto sdělení.

| (138) | Aby se Komise ujistila, že navrhovaná odměna odpovídá skutečně odměně tržní, musí v tomto konkrétním případě a vzhledem ke skutečnosti, že se u poskytovatele podpory a poskytovatele půjčky jedná o stejný subjekt, vycházet ze subjektů mimo SNCF. Komise několikrát požádala francouzské orgány, aby předložily příklad nabídky nezávislého finančního podniku. K předložení této nabídky nikdy nedošlo. |
| --- | --- |

(138)

Aby se Komise ujistila, že navrhovaná odměna odpovídá skutečně odměně tržní, musí v tomto konkrétním případě a vzhledem ke skutečnosti, že se u poskytovatele podpory a poskytovatele půjčky jedná o stejný subjekt, vycházet ze subjektů mimo SNCF. Komise několikrát požádala francouzské orgány, aby předložily příklad nabídky nezávislého finančního podniku. K předložení této nabídky nikdy nedošlo.

| (139) | Komise k tomu provedla studii trhu. Aby úrok z půjček byl v souladu s trhem, musel by se při běžné míře jištění podle odhadů Komise pohybovat okolo 14 % (sazba u swapu na 5 let ve výši 2,825 % (39) + průměr swapů úvěrového selhání (40) pod ratingem B- (tj. CCC) ve výši 11,18 % + prémie ve výši 0,2 %). Odpovídá to údajům zjištěným v dubnu, květnu a červnu roku 2011. Přes opakované žádosti Komise (41) k tomu francouzské orgány nikdy nepředložily kotování nebo návrh sazby od soukromé banky. |
| --- | --- |

(139)

Komise k tomu provedla studii trhu. Aby úrok z půjček byl v souladu s trhem, musel by se při běžné míře jištění podle odhadů Komise pohybovat okolo 14 % (sazba u swapu na 5 let ve výši 2,825 % (39) + průměr swapů úvěrového selhání (40) pod ratingem B- (tj. CCC) ve výši 11,18 % + prémie ve výši 0,2 %). Odpovídá to údajům zjištěným v dubnu, květnu a červnu roku 2011. Přes opakované žádosti Komise (41) k tomu francouzské orgány nikdy nepředložily kotování nebo návrh sazby od soukromé banky.

| (140) | Kromě toho Komise několikrát (42) požádala francouzské orgány, aby zvážily možnost externího financování nebo předložily kotování či návrh sazby od obchodní banky. Tyto návrhy zůstaly bez formálních následků. |
| --- | --- |

(140)

Kromě toho Komise několikrát (42) požádala francouzské orgány, aby zvážily možnost externího financování nebo předložily kotování či návrh sazby od obchodní banky. Tyto návrhy zůstaly bez formálních následků.

| (141) | Argumenty uváděné francouzskými orgány ve 116. bodě odůvodnění, podle nichž Komise použila sdělení o referenčních sazbách ve dvou nedávných řízeních, nelze přijmout. Pokud jde o tato dvě řízení, z nichž jedno dosud probíhá, jednalo se totiž o jinou záležitost. Pokud jde o společnost Péti Nitrogénmüvek, představovala všechna přezkoumávaná opatření státní podporu. Pokud jde o společnost Osinek, Komise dosud nepřijala konečné rozhodnutí a v okamžiku poskytnutí půjčky nebylo oznámeno žádné opatření podpory. |
| --- | --- |

(141)

Argumenty uváděné francouzskými orgány ve 116. bodě odůvodnění, podle nichž Komise použila sdělení o referenčních sazbách ve dvou nedávných řízeních, nelze přijmout. Pokud jde o tato dvě řízení, z nichž jedno dosud probíhá, jednalo se totiž o jinou záležitost. Pokud jde o společnost Péti Nitrogénmüvek, představovala všechna přezkoumávaná opatření státní podporu. Pokud jde o společnost Osinek, Komise dosud nepřijala konečné rozhodnutí a v okamžiku poskytnutí půjčky nebylo oznámeno žádné opatření podpory.

| (142) | Komise dochází k závěru, že půjčky použité na financování vlastního příspěvku a předčasné uplatnění opce na nákup plavidla Molière poskytují SeaFrance rovněž výhodu. Vzhledem k důvodům uvedeným v bodech odůvodnění 121 až 126 jsou také splněny ostatní tři podmínky existence podpory (selektivní výhoda poskytnutá z veřejných prostředků, dopad na hospodářskou soutěž a ovlivnění obchodu v rámci Společenství). Tyto půjčky tak představují státní podporu. |
| --- | --- |

(142)

Komise dochází k závěru, že půjčky použité na financování vlastního příspěvku a předčasné uplatnění opce na nákup plavidla Molière poskytují SeaFrance rovněž výhodu. Vzhledem k důvodům uvedeným v bodech odůvodnění 121 až 126 jsou také splněny ostatní tři podmínky existence podpory (selektivní výhoda poskytnutá z veřejných prostředků, dopad na hospodářskou soutěž a ovlivnění obchodu v rámci Společenství). Tyto půjčky tak představují státní podporu.

7.1.3   Podpora na záchranu

| (143) | Z důvodů uvedených v bodech odůvodnění 30 až 47 rozhodnutí Komise ze dne 18. srpna 2010 představuje půjčka poskytnutá SNCF společnosti SeaFrance jako podpora na záchranu podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(143)

Z důvodů uvedených v bodech odůvodnění 30 až 47 rozhodnutí Komise ze dne 18. srpna 2010 představuje půjčka poskytnutá SNCF společnosti SeaFrance jako podpora na záchranu podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.

7.2.   Slučitelnost tří opatření podpory

| (144) | Vzhledem k cíli dotyčných tří opatření podpory na restrukturalizaci a ke tvrzní francouzských orgánů v rámci jejich oznámení se Komise domnívá, že je nutno analyzovat jejich slučitelnost s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování EU a podle pokynů. |
| --- | --- |

(144)

Vzhledem k cíli dotyčných tří opatření podpory na restrukturalizaci a ke tvrzní francouzských orgánů v rámci jejich oznámení se Komise domnívá, že je nutno analyzovat jejich slučitelnost s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování EU a podle pokynů.

7.2.1.   Způsobilost: podnik v obtížích

| (145) | Aby určitý podnik mohl být příjemcem podpory na restrukturalizaci, musí být považován za podnik v obtížích ve smyslu oddílu 2.1 pokynů. |
| --- | --- |

(145)

Aby určitý podnik mohl být příjemcem podpory na restrukturalizaci, musí být považován za podnik v obtížích ve smyslu oddílu 2.1 pokynů.

| (146) | V tomto ohledu je Komise názoru, že SeaFrance představuje podnik v obtížích ve smyslu bodu 10 písm. a) pokynů, protože ztratila více než polovinu svého základního kapitálu, který se snížil z 81,7 milionu EUR v roce 2007 na 57,7 milionu EUR v roce 2008 a na –0,69 milionu EUR v roce 2009 (tj. více než stoprocentní snížení ve výši 82,4 milionu EUR mezi rokem 2007 a rokem 2009), přičemž o více než čtvrtinu svého kapitálu přišla během posledních dvanácti měsíců, kdy se kapitál snížil z 57,7 milionu EUR v roce 2008 na –0,69 milionu EUR v roce 2009. |
| --- | --- |

(146)

V tomto ohledu je Komise názoru, že SeaFrance představuje podnik v obtížích ve smyslu bodu 10 písm. a) pokynů, protože ztratila více než polovinu svého základního kapitálu, který se snížil z 81,7 milionu EUR v roce 2007 na 57,7 milionu EUR v roce 2008 a na –0,69 milionu EUR v roce 2009 (tj. více než stoprocentní snížení ve výši 82,4 milionu EUR mezi rokem 2007 a rokem 2009), přičemž o více než čtvrtinu svého kapitálu přišla během posledních dvanácti měsíců, kdy se kapitál snížil z 57,7 milionu EUR v roce 2008 na –0,69 milionu EUR v roce 2009.

| (147) | SeaFrance lze k tomu považovat za podnik v obtížích také ve smyslu bodu 10 písm. c) pokynů, protože splňuje podmínky pro zahájení kolektivního úpadkového řízení. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, dne 30. června 2010 na ni totiž obchodní soud v Paříži uvalil nucené vyrovnání. |
| --- | --- |

(147)

SeaFrance lze k tomu považovat za podnik v obtížích také ve smyslu bodu 10 písm. c) pokynů, protože splňuje podmínky pro zahájení kolektivního úpadkového řízení. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, dne 30. června 2010 na ni totiž obchodní soud v Paříži uvalil nucené vyrovnání.

| (148) | Splněny jsou také podmínky stanovené v bodě 13 pokynů, protože SeaFrance je sice součástí skupiny SNCF, ale má své specifické potíže, které nevyplývají ze svévolného rozdělování nákladů v rámci skupiny. |
| --- | --- |

(148)

Splněny jsou také podmínky stanovené v bodě 13 pokynů, protože SeaFrance je sice součástí skupiny SNCF, ale má své specifické potíže, které nevyplývají ze svévolného rozdělování nákladů v rámci skupiny.

7.2.2.   Vlastní příspěvek

| (149) | V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřování zaujala Komise názor, že vlastní příspěvek SeaFrance na restrukturalizaci je z hlediska ustanovení pokynů nejistý a nedostatečný. |
| --- | --- |

(149)

V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřování zaujala Komise názor, že vlastní příspěvek SeaFrance na restrukturalizaci je z hlediska ustanovení pokynů nejistý a nedostatečný.

| (150) | Ve změněném plánu restrukturalizace navrhují francouzské orgány vlastní příspěvek SeaFrance ve výši [80–130] milionů EUR, který spočívá v následujících opatřeních:






  — | půjčce ve výši 99,7 milionů EUR úročené 8,55 % a určené na financování restrukturalizace SeaFrance, |
| --- | --- | --- |

(150)

Ve změněném plánu restrukturalizace navrhují francouzské orgány vlastní příspěvek SeaFrance ve výši [80–130] milionů EUR, který spočívá v následujících opatřeních:

—

půjčce ve výši 99,7 milionů EUR úročené 8,55 % a určené na financování restrukturalizace SeaFrance,

| — | plánovaném prodeji nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais (o obchodní hodnotě oceněné dvěma nezávislými odborníky na částku [0–10] milionů EUR), a |
| --- | --- |

—

plánovaném prodeji nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais (o obchodní hodnotě oceněné dvěma nezávislými odborníky na částku [0–10] milionů EUR), a

| — | prodeji plavidel Renoir a Cézanne uskutečněném v červenci 2011 za částku [0–10] milionů USD, tj. přibližně [0–10] milionů EUR. |
| --- | --- |

—

prodeji plavidel Renoir a Cézanne uskutečněném v červenci 2011 za částku [0–10] milionů USD, tj. přibližně [0–10] milionů EUR.

| (151) | Podle bodu 43 pokynů se „výše a míra podpory musí omezit na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace s ohledem na stávající finanční zdroje podniku, jeho akcionářů či společníků nebo obchodní skupiny, ke které náleží. Při posuzování tohoto aspektu bude vzata v úvahu jakákoli dříve poskytnutá podpora na záchranu. Od příjemců podpory se očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniku, nebo z vnějších zdrojů za tržních podmínek. Toto přispění bude svědčit o tom, že jsou hospodářské subjekty přesvědčeny o možnosti opětovné životaschopnosti daného podniku. Takové přispění musí být skutečné, tj. opravdové, bez všech očekávaných budoucích výnosů, jako je peněžní tok, a musí být co nejvyšší“ (43). |
| --- | --- |

(151)

Podle bodu 43 pokynů se „výše a míra podpory musí omezit na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace s ohledem na stávající finanční zdroje podniku, jeho akcionářů či společníků nebo obchodní skupiny, ke které náleží. Při posuzování tohoto aspektu bude vzata v úvahu jakákoli dříve poskytnutá podpora na záchranu. Od příjemců podpory se očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniku, nebo z vnějších zdrojů za tržních podmínek. Toto přispění bude svědčit o tom, že jsou hospodářské subjekty přesvědčeny o možnosti opětovné životaschopnosti daného podniku. Takové přispění musí být skutečné, tj. opravdové, bez všech očekávaných budoucích výnosů, jako je peněžní tok, a musí být co nejvyšší“ (43).

| (152) | Bod 7 pokynů rovněž upřesňuje, že „je vhodné znovu a jasněji potvrdit zásadu, že toto přispění [významný příspěvek příjemce k restrukturalizaci] musí být skutečné a nesmí obsahovat žádný prvek podpory. Příspěvek ze strany příjemce má dvojí význam: na jedné straně vyjadřuje, že subjekty na trhu (vlastníci, věřitelé) jsou přesvědčeni o tom, že se podnik může v přiměřené lhůtě stát opět životaschopným. Na druhé straně je tento příspěvek zárukou toho, že je podpora na restrukturalizaci omezena na minimum nutné k obnovení životaschopnosti, což snižuje narušení hospodářské soutěže. [...]“ (44). |
| --- | --- |

(152)

Bod 7 pokynů rovněž upřesňuje, že „je vhodné znovu a jasněji potvrdit zásadu, že toto přispění [významný příspěvek příjemce k restrukturalizaci] musí být skutečné a nesmí obsahovat žádný prvek podpory. Příspěvek ze strany příjemce má dvojí význam: na jedné straně vyjadřuje, že subjekty na trhu (vlastníci, věřitelé) jsou přesvědčeni o tom, že se podnik může v přiměřené lhůtě stát opět životaschopným. Na druhé straně je tento příspěvek zárukou toho, že je podpora na restrukturalizaci omezena na minimum nutné k obnovení životaschopnosti, což snižuje narušení hospodářské soutěže. [...]“ (44).

| (153) | Judikatura Unie rovněž zdůraznila, že vlastní příspěvek musí vyjadřovat, že subjekty na trhu jsou přesvědčeni o tom, že obnova životaschopnosti je proveditelná (45). |
| --- | --- |

(153)

Judikatura Unie rovněž zdůraznila, že vlastní příspěvek musí vyjadřovat, že subjekty na trhu jsou přesvědčeni o tom, že obnova životaschopnosti je proveditelná (45).

| (154) | Francouzské orgány informovaly Komisi, že k prodeji obou plavidel, tj. Renoir a Cézanne, došlo dne 7. července 2011 za celkovou částku 3,1 milionu EUR. |
| --- | --- |

(154)

Francouzské orgány informovaly Komisi, že k prodeji obou plavidel, tj. Renoir a Cézanne, došlo dne 7. července 2011 za celkovou částku 3,1 milionu EUR.

| (155) | Plánovaným prodejem nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais by měl příspěvek SeaFrance z prodeje plavidel dosáhnout částky [10–20] milionů EUR. Při oznámení původního plánu restrukturalizace se francouzské orgány zavázaly, že se SeaFrance zbaví plavidel Renoir a Cézanne. K těmto dvěma prodejům došlo v červenci 2011. Rozhodovací praxe Komise stanovila, že budoucí prodeje aktiv lze přijmout jako vlastní příspěvek, pokud členský stát předložil realistické ocenění jejich tržní hodnoty (46). V tomto konkrétním případě francouzské orgány předložily dvě ocenění nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais, jež vypracovali dva nezávislí znalci, kteří oba ocenili tržní hodnotu plavidla na přibližně [0–10] milionů EUR. Komise zaznamenává, že jeden z obou znalců předtím v dubnu 2011 ocenil tržní hodnotu plavidel Renoir a Cézanne na částku [0–10 000 000] USD. Tato plavidla byla v červenci 2011 prodána za cenu [0–10 000 000] USD. Komise se proto domnívá, že jednak lze ocenění tržní hodnoty považovat za realistické a jednak že plánovaný prodej nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais lze přijmout jako vlastní příspěvek. |
| --- | --- |

(155)

Plánovaným prodejem nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais by měl příspěvek SeaFrance z prodeje plavidel dosáhnout částky [10–20] milionů EUR. Při oznámení původního plánu restrukturalizace se francouzské orgány zavázaly, že se SeaFrance zbaví plavidel Renoir a Cézanne. K těmto dvěma prodejům došlo v červenci 2011. Rozhodovací praxe Komise stanovila, že budoucí prodeje aktiv lze přijmout jako vlastní příspěvek, pokud členský stát předložil realistické ocenění jejich tržní hodnoty (46). V tomto konkrétním případě francouzské orgány předložily dvě ocenění nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais, jež vypracovali dva nezávislí znalci, kteří oba ocenili tržní hodnotu plavidla na přibližně [0–10] milionů EUR. Komise zaznamenává, že jeden z obou znalců předtím v dubnu 2011 ocenil tržní hodnotu plavidel Renoir a Cézanne na částku [0–10 000 000] USD. Tato plavidla byla v červenci 2011 prodána za cenu [0–10 000 000] USD. Komise se proto domnívá, že jednak lze ocenění tržní hodnoty považovat za realistické a jednak že plánovaný prodej nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais lze přijmout jako vlastní příspěvek.

| (156) | Francouzské orgány úvodem upřesnily, že půjčka ve výši [40–70] milionů EUR určená na financování uplatnění opce na koupi plavidla Molière nepředstavuje dodatečný vlastní příspěvek. Ve skutečnosti nahrazuje již stávající vklad mimo rozvahu v rámci provádění smlouvy o leasingu plavidla Molière. Při výpočtu celkového vlastního příspěvku proto nebyla zohledněna. Jelikož toto financování ale nahrazuje již stávající financování, musí se Komise ujistit, že rovněž splňuje kritéria slučitelnosti vlastního příspěvku, a zejména kritérium nepřítomnosti podpory. |
| --- | --- |

(156)

Francouzské orgány úvodem upřesnily, že půjčka ve výši [40–70] milionů EUR určená na financování uplatnění opce na koupi plavidla Molière nepředstavuje dodatečný vlastní příspěvek. Ve skutečnosti nahrazuje již stávající vklad mimo rozvahu v rámci provádění smlouvy o leasingu plavidla Molière. Při výpočtu celkového vlastního příspěvku proto nebyla zohledněna. Jelikož toto financování ale nahrazuje již stávající financování, musí se Komise ujistit, že rovněž splňuje kritéria slučitelnosti vlastního příspěvku, a zejména kritérium nepřítomnosti podpory.

| (157) | Jelikož jsou půjčky podle bodu 43 pokynů poskytovány společností SNCF, musí se Komise ujistit, že tato financování neobsahují prvky podpory a že vyjadřují, „že subjekty na trhu jsou přesvědčeny o tom, že obnovení životaschopnosti je proveditelné“. Tak tomu není, a to z následujících tří důvodů, z nichž by každý sám o sobě stačil na podpoření tohoto závěru. |
| --- | --- |

(157)

Jelikož jsou půjčky podle bodu 43 pokynů poskytovány společností SNCF, musí se Komise ujistit, že tato financování neobsahují prvky podpory a že vyjadřují, „že subjekty na trhu jsou přesvědčeny o tom, že obnovení životaschopnosti je proveditelné“. Tak tomu není, a to z následujících tří důvodů, z nichž by každý sám o sobě stačil na podpoření tohoto závěru.

| (158) | Zaprvé, jak Komise uvedla ve výše uvedeném oddílu 7.1.2 bodech odůvodnění 129 až 142, podmínky platné pro tyto půjčky neodpovídají tržním podmínkám. |
| --- | --- |

(158)

Zaprvé, jak Komise uvedla ve výše uvedeném oddílu 7.1.2 bodech odůvodnění 129 až 142, podmínky platné pro tyto půjčky neodpovídají tržním podmínkám.

| (159) | Aby úrok z půjček by v souladu s trhem, musel by se při běžné míře jištění podle odhadů Komise pohybovat okolo 14 % (sazba u swapu na 5 let ve výši 2,825 % (47) + průměr swapů úvěrového selhání (48) pod ratingem B- (tj. CCC) ve výši 11,18 % + prémie ve výši 0,2 %). Odpovídá to údajům zjištěným v dubnu, květnu a červnu roku 2011. Přes opakované žádosti Komise (49) k tomu francouzské orgány nikdy nepředložily kotování nebo návrh sazby od soukromé banky. |
| --- | --- |

(159)

Aby úrok z půjček by v souladu s trhem, musel by se při běžné míře jištění podle odhadů Komise pohybovat okolo 14 % (sazba u swapu na 5 let ve výši 2,825 % (47) + průměr swapů úvěrového selhání (48) pod ratingem B- (tj. CCC) ve výši 11,18 % + prémie ve výši 0,2 %). Odpovídá to údajům zjištěným v dubnu, květnu a červnu roku 2011. Přes opakované žádosti Komise (49) k tomu francouzské orgány nikdy nepředložily kotování nebo návrh sazby od soukromé banky.

| (160) | Zadruhé, jak bylo prokázáno v oddílu 7.1.2 bodech odůvodnění 129 až 142, představují dotyčné půjčky samy o sobě státní podporu. Nelze je proto brát v úvahu jako vlastní příspěvek, který podle názvu uvedeným před bodem 43 pokynů musí být bez podpory. |
| --- | --- |

(160)

Zadruhé, jak bylo prokázáno v oddílu 7.1.2 bodech odůvodnění 129 až 142, představují dotyčné půjčky samy o sobě státní podporu. Nelze je proto brát v úvahu jako vlastní příspěvek, který podle názvu uvedeným před bodem 43 pokynů musí být bez podpory.

| (161) | Zatřetí, podle bodů 7 a 43 pokynů slouží skutečný příspěvek v každém případě zejména k prokázání, že subjekty na trhu jsou přesvědčeny o tom, že obnovení životaschopnosti je proveditelné (50). Ovšem v tomto konkrétním případě dochází ke splynutí subjektu poskytujícího podporu a mateřské společnosti v jednu jedinou právní osobu, tj. SNCF, a k souběžnému provedení dotyčných opatření. Za těchto okolností nelze uvedený cíl při neexistujícím skutečném příspěvku investora nebo věřitele stojícího mimo SNCF dodržet. Chování subjektu, který poskytuje podporu, totiž v ničem neprokazuje, že subjekty na trhu jsou o obnovení životaschopnosti přesvědčeny. |
| --- | --- |

(161)

Zatřetí, podle bodů 7 a 43 pokynů slouží skutečný příspěvek v každém případě zejména k prokázání, že subjekty na trhu jsou přesvědčeny o tom, že obnovení životaschopnosti je proveditelné (50). Ovšem v tomto konkrétním případě dochází ke splynutí subjektu poskytujícího podporu a mateřské společnosti v jednu jedinou právní osobu, tj. SNCF, a k souběžnému provedení dotyčných opatření. Za těchto okolností nelze uvedený cíl při neexistujícím skutečném příspěvku investora nebo věřitele stojícího mimo SNCF dodržet. Chování subjektu, který poskytuje podporu, totiž v ničem neprokazuje, že subjekty na trhu jsou o obnovení životaschopnosti přesvědčeny.

| (162) | Jak je uvedeno ve 141. bodě odůvodnění, Komise se domnívá, že odkazování Francie v jejích připomínkách na rozhodnutí ve věci podpory poskytnuté veřejným subjektem Osinek ve prospěch ČSA – Czech Airlines a ve věci půjček poskytnutých maďarskou rozvojovou bankou maďarskému výrobci hnojiv Péti Nitrogénmüvek (viz 116. bod odůvodnění) není relevantní, protože v první případě Komise dosud nepřijala konečné rozhodnutí a ve druhém případě se nejedná o restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(162)

Jak je uvedeno ve 141. bodě odůvodnění, Komise se domnívá, že odkazování Francie v jejích připomínkách na rozhodnutí ve věci podpory poskytnuté veřejným subjektem Osinek ve prospěch ČSA – Czech Airlines a ve věci půjček poskytnutých maďarskou rozvojovou bankou maďarskému výrobci hnojiv Péti Nitrogénmüvek (viz 116. bod odůvodnění) není relevantní, protože v první případě Komise dosud nepřijala konečné rozhodnutí a ve druhém případě se nejedná o restrukturalizaci.

| (163) | Jak je uvedeno výše a bez ohledu na otázku případných prvků podpory obsažených v půjčkách, musí vlastní příspěvek vyjadřovat, že subjekty na trhu jsou přesvědčeny o tom, že obnovení životaschopnosti je proveditelné. |
| --- | --- |

(163)

Jak je uvedeno výše a bez ohledu na otázku případných prvků podpory obsažených v půjčkách, musí vlastní příspěvek vyjadřovat, že subjekty na trhu jsou přesvědčeny o tom, že obnovení životaschopnosti je proveditelné.

| (164) | V tomto konkrétním případě to financování společností SNCF nemůže vyjadřovat. SNCF je totiž jak poskytovatel podpory, tak dodavatel vlastního příspěvku. Francouzské orgány nepředložily žádné skutečnosti, které by prokazovaly, že by nezávislý a informovaný investor byl ochoten se pevně zavázat k poskytnutí vlastního příspěvku a půjčky k uplatnění opce za stejných podmínek, jaké nabízí SNCF. |
| --- | --- |

(164)

V tomto konkrétním případě to financování společností SNCF nemůže vyjadřovat. SNCF je totiž jak poskytovatel podpory, tak dodavatel vlastního příspěvku. Francouzské orgány nepředložily žádné skutečnosti, které by prokazovaly, že by nezávislý a informovaný investor byl ochoten se pevně zavázat k poskytnutí vlastního příspěvku a půjčky k uplatnění opce za stejných podmínek, jaké nabízí SNCF.

| (165) | Vlastní příspěvek SeaFrance odpovídající ustanovení bodu 43 pokynů, tj. bez podpory a vyjadřující přesvědčení subjektů na trhu o tom, že obnovení životaschopnosti je proveditelné, proto představuje pouze částku [10–20] milionů EUR, což znamená méně než [< 10] % nákladů na restrukturalizaci. Hranice 50 % stanovená v bodě 44 pokynů tak není dosažena. Komise proto zastává názor, že vlastní příspěvek SeaFrance k restrukturalizaci je z hlediska ustanovení pokynů velmi nedostatečný. |
| --- | --- |

(165)

Vlastní příspěvek SeaFrance odpovídající ustanovení bodu 43 pokynů, tj. bez podpory a vyjadřující přesvědčení subjektů na trhu o tom, že obnovení životaschopnosti je proveditelné, proto představuje pouze částku [10–20] milionů EUR, což znamená méně než [< 10] % nákladů na restrukturalizaci. Hranice 50 % stanovená v bodě 44 pokynů tak není dosažena. Komise proto zastává názor, že vlastní příspěvek SeaFrance k restrukturalizaci je z hlediska ustanovení pokynů velmi nedostatečný.

| (166) | Komise také zaznamenává, že Francie se nedovolávala doložky o mimořádných okolnostech, se kterou se počítá v bodě 44 pokynů, a ani nepředložila sebemenší důkaz existence podobné mimořádné situace. |
| --- | --- |

(166)

Komise také zaznamenává, že Francie se nedovolávala doložky o mimořádných okolnostech, se kterou se počítá v bodě 44 pokynů, a ani nepředložila sebemenší důkaz existence podobné mimořádné situace.

| (167) | Komise proto dochází k závěru, že požadavek „skutečného příspěvku bez podpory“, který stanoví pokyny, není splněn. |
| --- | --- |

(167)

Komise proto dochází k závěru, že požadavek „skutečného příspěvku bez podpory“, který stanoví pokyny, není splněn.

7.2.3   Obnovení dlouhodobé životaschopnosti

| (168) | Vzhledem ke skutečnosti, že vlastní příspěvek SeaFrance k restrukturalizaci je z hlediska ustanovení pokynů velmi nedostatečný, se Komise domnívá, že posouzení podmínky obnovení dlouhodobé životaschopnosti není nutné. |
| --- | --- |

(168)

Vzhledem ke skutečnosti, že vlastní příspěvek SeaFrance k restrukturalizaci je z hlediska ustanovení pokynů velmi nedostatečný, se Komise domnívá, že posouzení podmínky obnovení dlouhodobé životaschopnosti není nutné.

7.2.4   Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže (kompenzační opatření)

| (169) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že kompenzační opatření navrhovaná francouzskými orgány nejsou dostatečná. Ve svých připomínkách v odpověď na rozhodnutí o zahájení řízení francouzské orgány přiznaly (51), že kompenzační opatření téměř neexistují (52). Uvedly, že tato otázka bude vyřešena v rámci změněného plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(169)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že kompenzační opatření navrhovaná francouzskými orgány nejsou dostatečná. Ve svých připomínkách v odpověď na rozhodnutí o zahájení řízení francouzské orgány přiznaly (51), že kompenzační opatření téměř neexistují (52). Uvedly, že tato otázka bude vyřešena v rámci změněného plánu restrukturalizace.

| (170) | V rámci plánu restrukturalizace oznámeném dne 12. září 2011 byla skutečně navržena dodatečná kompenzační opatření, a to zejména budoucí prodej nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais. Francouzské orgány rovněž zmiňují již uskutečněný prodej plavidel Renoir a Cézanne, snížení počtu přeplutí (snížení o 5 830 přeplutí, což představuje snížení o 37,6 % oproti nabídce přeplutí v roce 2007) a snížení podílů SeaFrance na trhu ([10–15] % podílu na trhu přepravy osobních vozů v období 2012–2019 oproti ([15–20] % v roce 2008). |
| --- | --- |

(170)

V rámci plánu restrukturalizace oznámeném dne 12. září 2011 byla skutečně navržena dodatečná kompenzační opatření, a to zejména budoucí prodej nákladního plavidla Nord Pas-de-Calais. Francouzské orgány rovněž zmiňují již uskutečněný prodej plavidel Renoir a Cézanne, snížení počtu přeplutí (snížení o 5 830 přeplutí, což představuje snížení o 37,6 % oproti nabídce přeplutí v roce 2007) a snížení podílů SeaFrance na trhu ([10–15] % podílu na trhu přepravy osobních vozů v období 2012–2019 oproti ([15–20] % v roce 2008).

| (171) | Vzhledem ke skutečnosti, že vlastní příspěvek SeaFrance k restrukturalizaci je z hlediska ustanovení pokynů velmi nedostatečný, se Komise domnívá, že analýza navrhovaných kompenzačních opatření není nutná. |
| --- | --- |

(171)

Vzhledem ke skutečnosti, že vlastní příspěvek SeaFrance k restrukturalizaci je z hlediska ustanovení pokynů velmi nedostatečný, se Komise domnívá, že analýza navrhovaných kompenzačních opatření není nutná.

7.2.5.   Důsledek neslučitelnosti podpory na restrukturalizaci pro podporu na záchranu

| (172) | Poté, co Francie dne 18. února 2011 oznámila plán restrukturalizace, byla v souladu s bodem 26 pokynů prodloužena šestiměsíční lhůta, během níž musí být půjčka splacena, až do doby, kdy Komise přijme rozhodnutí ohledně plánu restrukturalizace. Jelikož Komise soudí, že opatření oznámená jako podpora na restrukturalizaci nesplňují podmínky slučitelnosti stanovené v pokynech, je nutno, aby z této neslučitelnosti byly vyvozeny důsledky. Dotyčnou půjčku proto nelze prodloužit nad den přijetí tohoto rozhodnutí a je nutno ji bezodkladně splatit. |
| --- | --- |

(172)

Poté, co Francie dne 18. února 2011 oznámila plán restrukturalizace, byla v souladu s bodem 26 pokynů prodloužena šestiměsíční lhůta, během níž musí být půjčka splacena, až do doby, kdy Komise přijme rozhodnutí ohledně plánu restrukturalizace. Jelikož Komise soudí, že opatření oznámená jako podpora na restrukturalizaci nesplňují podmínky slučitelnosti stanovené v pokynech, je nutno, aby z této neslučitelnosti byly vyvozeny důsledky. Dotyčnou půjčku proto nelze prodloužit nad den přijetí tohoto rozhodnutí a je nutno ji bezodkladně splatit.

| (173) | Částka, kterou je nutno vrátit, spočívá v jistině půjčky na záchranu navýšenou o splatné smluvní úroky dosud nesplacené ke dni oznámení tohoto rozhodnutí a zvýšené počínaje dnem oznámení tohoto rozhodnutí o úroky vypočítané v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (53). |
| --- | --- |

(173)

Částka, kterou je nutno vrátit, spočívá v jistině půjčky na záchranu navýšenou o splatné smluvní úroky dosud nesplacené ke dni oznámení tohoto rozhodnutí a zvýšené počínaje dnem oznámení tohoto rozhodnutí o úroky vypočítané v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (53).

VIII.   ZÁVĚR

| (174) | Navýšení kapitálu ve výši 166,3 milionu EUR, půjčka ve výši 99,7 milionu EUR a půjčka ve výši [40–70] milionů EUR, které SNCF plánuje poskytnout společnosti SeaFrance, představují podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Tyto podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem, a nesmí být proto poskytnuty. |
| --- | --- |

(174)

Navýšení kapitálu ve výši 166,3 milionu EUR, půjčka ve výši 99,7 milionu EUR a půjčka ve výši [40–70] milionů EUR, které SNCF plánuje poskytnout společnosti SeaFrance, představují podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Tyto podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem, a nesmí být proto poskytnuty.

| (175) | Půjčka poskytnutá Francií prostřednictvím SNCF jako podpora na záchranu ve prospěch SeaFrance, kterou Komise povolila svým rozhodnutím ze dne 18. srpna 2010, musí být okamžitě splacena spolu se splatnými smluvními úroky dosud neuhrazenými v den oznámení tohoto rozhodnutí, |
| --- | --- |

(175)

Půjčka poskytnutá Francií prostřednictvím SNCF jako podpora na záchranu ve prospěch SeaFrance, kterou Komise povolila svým rozhodnutím ze dne 18. srpna 2010, musí být okamžitě splacena spolu se splatnými smluvními úroky dosud neuhrazenými v den oznámení tohoto rozhodnutí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Navýšení kapitálu ve výši 166,3 milionu EUR, půjčka ve výši 99,7 milionu EUR a půjčka ve výši [40–70] milionů EUR, které Francouzská republika plánuje poskytnout prostřednictvím SNCF jako podporu na záchranu ve prospěch společnosti SeaFrance, představují státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU a nejsou slučitelné s vnitřním trhem.

Z tohoto důvodu nesmí být tyto podpory poskytnuty.

Článek 2

Půjčka poskytnutá Francií prostřednictvím SNCF jako podpora na záchranu ve prospěch společnosti SeaFrance, jíž se týkalo rozhodnutí Komise ze dne 18. srpna 2010, představuje podporu neslučitelnou s vnitřním trhem.

Článek 3

1.   Francie je povinna získat prostřednictvím SNCF od příjemce zpět podporu uvedenou v článku 2, a to včetně splatných smluvních úroků dosud neuhrazených v den oznámení tohoto rozhodnutí.

2.   Z částek, které je nutno vrátit, běží úroky počínaje dnem oznámení tohoto rozhodnutí, a to až do jejich skutečného vrácení.

3.   Úroky se počítají ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004.

Článek 4

1.   Navrácení podpory uvedené v článku 2 se provede s okamžitým účinkem.

2.   Francie provede toto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 5

1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Francie Komisi tyto informace:

| a) | celkovou částku podpory, kterou musí příjemce vrátit a která zahrnuje výši půjčky a splatné a dosud neuhrazené úroky; |
| --- | --- |

a)

celkovou částku podpory, kterou musí příjemce vrátit a která zahrnuje výši půjčky a splatné a dosud neuhrazené úroky;

| b) | výši úroků, které musí příjemce uhradit a které se vypočítají podle zásad uvedených v čl. 3 odst. 3; |
| --- | --- |

b)

výši úroků, které musí příjemce uhradit a které se vypočítají podle zásad uvedených v čl. 3 odst. 3;

| c) | podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí; a |
| --- | --- |

c)

podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí; a

| d) | doklady prokazující, že příjemci již bylo nařízeno podporu vrátit. |
| --- | --- |

d)

doklady prokazující, že příjemci již bylo nařízeno podporu vrátit.

2.   Francie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 2. Na pouhou žádost Komise předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních pro splnění tohoto rozhodnutí. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.

Článek 6

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

V Bruselu dne 24. října 2011.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. C 208, 14.7.2011, s. 8.

1

(2)  Úř. věst. C 102, 2.4.2011, s. 2.

2

(3)  Viz poznámka č. 1.

3

(4)  [...].

4

(5)  Čl. L. 622-1 odst. 1 obchodního zákoníku.

5

(6)  Jedno euro za hmotný majetek (činnost, plavidla, tzv. „slots“ atd.), jedno euro za nehmotný majetek (počítačové systémy atd.) a jedno euro za zásoby.

6

(7)  Rozsudek ze dne 9. září 2009, Diputación Foral de Álava et Gobierno Vasco v. Komise, T-227/01 až T- 229/01, T-265/01, T-266/01 a T-270/01, Sb. rozh., s. II-3029, body 259 až 272.

7

(8)  v tisících cestujících

8

(9)  v tisících jednotek

9

(10)  Stravovací služby a přímý prodej zejména alkoholických nápojů, tabákových výrobků a parfémů.

10

(11)  Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6.

11

(12)  Použití této metody je popsáno v příloze 5 připomínek francouzských orgánů ze dne 12. září 2011, kterými se mění původní plán restrukturalizace.

12

(13)  Dvanáctiměsíční sazba EURIBOR + ziskové rozpětí + správní náklady = 2,18 % + [0–5] % + ([0,00 – 0,20] % až [0,10 – 0,20] %).

13

(14)  Odpovídá poměru mezi hrubými finančními závazky a EBITDA. Pojem EBITDA („Earning Before Interest, Tax, Depreciation and Amortisation“) je podobný pojmu hrubého provozního zisku.

14

Earning Before Interest, Tax, Depreciation and Amortisation

(15)  Poměr mezi hrubými finančními závazky a vlastním kapitálem.

15

(16)  Poměr mezi vlastním kapitálem a celkovými aktivy.

16

(17)  Poměr mezi EBITDA a čistými finančními náklady.

17

(18)  Poměr mezi čistou hotovostí x 360 a obchodním obratem.

18

(19)  Poměr mezi EBITDA a obchodním obratem.

19

(20)  Jištění spočívají u půjčky ve výši 99,7 milionu EUR v zástavním právu na plavidlo Rodin zapsané v prvém pořadí (podle francouzských orgánů se jedná o plavidlo o tržní hodnotě ve výši [...] milionů EUR bez zatížení jakýmkoliv břemenem) a v zástavním právu na plavidlo Berlioz zapsané v druhém pořadí (podle francouzských orgánů se jedná o plavidlo o tržní hodnotě ve výši [...] milionů EUR) [...] a u půjčky ve výši [40–70] milionů EUR v zástavním právu na plavidlo Molière (podle francouzských orgánů se jedná o plavidlo o tržní hodnotě odhadované na [...] milionů EUR).

20

(21)  [...]

21

(22)  Podle P&O se má u dotyčného trhu jednat o trh krátké námořní přepravy (tj. přepravy mezi Doverem a Francií) cestujících a nákladu („Short French Sea tourist and freight market“).

22

Short French Sea tourist and freight market

(23)  In EUR million.

23

Source: P&O’s comments.

Source

(24)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

24

(25)  Deník „Nord Littoral“ ze dne 9. dubna 2010 (s. 10).

25

(26)  Rozsudek ze dne 9. září 2009, Diputación Foral de Álava et Gobierno Vasco v. Komise, T-227/01 až T- 229/01, T-265/01, T-266/01 a T-270/01, Sb. rozh., s. II-3029, body 259 až 272.

26

(27)  v milionech EUR.

27

(28)  http://www.doverport.co.uk/_assets/client/images/collateral/30%20year%20master%20plan%20zoning%20report.pdf

28

(29)  http://www.doverport.co.uk/_assets/client/images/collateral/dover_consultation_web.pdf

29

(30)  Rozhodnutí ze dne 24. února 2010 ve věci NN 1/2010 (ex CP 371/2009) – Česká republika – České aerolinie a. s. – Možné aspekty státní podpory při poskytnutí úvěru společností Osinek a. s.

30

(31)  Rozhodnutí ze dne 27. října 2010 o státní podpoře C 14/09 (ex NN 17/09), kterou Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénmüvek Zrt (Úř. věst. L 118, 6.5.2011, s. 9).

31

(32)  Viz například rozsudek Soudního dvora ze dne 10. ledna 2006, Ministero dell’Economia e delleFinanze v. Cassa di Risparmio di Firenze, C-222/04, Sb. rozh. 2006, s. I-289, bod 129.

32

(33)  Viz zejména rozsudek Soudního dvora ze dne 21. března 1991, Itálie v. Komise, C-305/89, Sb. rozh., s. I-1603.

33

(34)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 13. února 2003, Španělsko v. Komise, C-409/00, Sb. rozh. 2003, s. I-1487.

34

(35)  Úř. věst. L 378, 31.12.1986, s. 1.

35

(36)  Zejména s železniční přepravou cestujících a nákladu poskytovanou společností Eurotunnel.

36

(37)  Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 15. září 1998, BP Chemicals v. Commission, T-11/95, Sb. rozh. 1998, s. II-3235, body 170 a 171.

37

(38)  Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6.

38

(39)  K 1. červenci 2011, Bloomberg EUSA5.

39

(40)  U všech odvětví dohromady.

40

(41)  [...]

41

(42)  Viz výše uvedený 9. bod odůvodnění.

42

(43)  Podtržení přidáno.

43

(44)  Podtržení přidáno.

44

(45)  Rozsudek Tribunálu ze dne 7. prosince 2010, Frucona Košica v. Komise, T-11/07, ve Sb. rozh. dosud nezveřejněno, body 244 a 245.

45

(46)  Rozhodnutí N488/2009 o podpoře na restrukturalizaci společnosti POLFA „Tarchominskie Zakłady Farmaceutyczne“ S.A, bod odůvodnění 47.

46

(47)  K 1. červenci 2011, Bloomberg EUSA5.

47

(48)  Průměr swapů úvěrového selhání ve všech odvětvích dohromady.

48

(49)  [...]

49

(50)  Rozsudek Tribunálu ze dne 7. prosince 2010 ve věci T-11/07, Frucona Košica v. Komise, ve Sb. rozh. dosud nezveřejněno, bod 245.

50

(51)  Viz oddíl 2.2 (konec strany 19 a strana 20) připomínek francouzských orgánů.

51

(52)  Podle pokynů z roku 2004 o podporách na restrukturalizaci musí být kompenzační opatření přijata, aby se co nejvíce omezily nepříznivé důsledky pro obchod, a tato opatření mohou mít podobu prodeje aktiv, omezení kapacity nebo přítomnosti na trhu.

52

(53)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

53

---

| 21.7.2012 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 195/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2012

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 195/19

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 9. března 2012

o Státní podpoře SA.12522 (C 37/08) – Francie: uplatňování rozhodnutí „Sernam 2“

(oznámeno pod číslem C(2012) 1616)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2012/398/EU)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2),

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

1.1.   OBECNÉ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ

| (1) | Dne 23. května 2001 schválila Komise podporu na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam (komanditní společnost), jež se v prosinci roku 2001 stala akciovou společností Sernam SA („rozhodnutí Sernam 1“) (3). |
| --- | --- |

(1)

Dne 23. května 2001 schválila Komise podporu na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam (komanditní společnost), jež se v prosinci roku 2001 stala akciovou společností Sernam SA („rozhodnutí Sernam 1“) (3).

| (2) | Dne 20. října 2004 Komise přijala konečné rozhodnutí, kterým potvrdila, že podpora schválená rozhodnutím Sernam 1 ve výši 503 milionů EUR je za určitých podmínek slučitelná s vnitřním trhem („rozhodnutí Sernam 2“) (4). Toto rozhodnutí zjišťuje rovněž přítomnost dodatečné podpory ve výši 41 milionů EUR, jež je neslučitelná s vnitřním trhem a kterou musí Francie získat zpět. |
| --- | --- |

(2)

Dne 20. října 2004 Komise přijala konečné rozhodnutí, kterým potvrdila, že podpora schválená rozhodnutím Sernam 1 ve výši 503 milionů EUR je za určitých podmínek slučitelná s vnitřním trhem („rozhodnutí Sernam 2“) (4). Toto rozhodnutí zjišťuje rovněž přítomnost dodatečné podpory ve výši 41 milionů EUR, jež je neslučitelná s vnitřním trhem a kterou musí Francie získat zpět.

| (3) | Dopisem ze dne 24. června 2005 si první třetí strana („první stěžovatel“) stěžovala na špatné uplatňování rozhodnutí Sernam 2 (5). |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 24. června 2005 si první třetí strana („první stěžovatel“) stěžovala na špatné uplatňování rozhodnutí Sernam 2 (5).

| (4) | Dne 22. února 2006 podal tento první stěžovatel na Komisi rovněž žalobu pro nečinnost, protože Komise v té době na jeho stížnost nereagovala. |
| --- | --- |

(4)

Dne 22. února 2006 podal tento první stěžovatel na Komisi rovněž žalobu pro nečinnost, protože Komise v té době na jeho stížnost nereagovala.

| (5) | Dopisem ze dne 10. dubna 2006 podala u Komise stížnost také druhá zúčastněná strana („druhý stěžovatel“), a to společnost Mory Group (6). |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 10. dubna 2006 podala u Komise stížnost také druhá zúčastněná strana („druhý stěžovatel“), a to společnost Mory Group (6).

| (6) | Oba stěžovatelé se v podstatě domnívali, že rozhodnutí Sernam 2 bylo provedeno protiprávně, a požadovali, aby Komise zahájila nové formální vyšetřovací řízení ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií. |
| --- | --- |

(6)

Oba stěžovatelé se v podstatě domnívali, že rozhodnutí Sernam 2 bylo provedeno protiprávně, a požadovali, aby Komise zahájila nové formální vyšetřovací řízení ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií.

| (7) | Dopisem ze dne 16. července 2008 uvědomila Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií („rozhodnutí o zahájení řízení“). Komise zejména předložila své pochyby o slučitelnosti způsobů, které Francie zvolila pro provádění rozhodnutí Sernam 2, s tímto rozhodnutím a vyjádřila možnost, že tyto způsoby obsahují nové státní podpory. |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 16. července 2008 uvědomila Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií („rozhodnutí o zahájení řízení“). Komise zejména předložila své pochyby o slučitelnosti způsobů, které Francie zvolila pro provádění rozhodnutí Sernam 2, s tímto rozhodnutím a vyjádřila možnost, že tyto způsoby obsahují nové státní podpory.

| (8) | Toto rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (7). Tvrzení obou stěžovatelů jsou v něm shrnuta v bodě odůvodnění č. 16. Komise stejným rozhodnutím vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek ohledně uplatňování rozhodnutí Sernam 2 Francií. |
| --- | --- |

(8)

Toto rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (7). Tvrzení obou stěžovatelů jsou v něm shrnuta v bodě odůvodnění č. 16. Komise stejným rozhodnutím vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek ohledně uplatňování rozhodnutí Sernam 2 Francií.

| (9) | Francouzské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 8. října 2008. |
| --- | --- |

(9)

Francouzské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 8. října 2008.

| (10) | Komise obdržela v tomto ohledu připomínky ze strany zúčastněných stran. První stěžovatel předložil své připomínky dne 13. listopadu 2008. Národní železniční společnost (Société nationale des chemins de fer – „SNCF“) sdělila své připomínky dne 6. února 2009. Investiční fond Butler Capital Partners („BCP“) předložil své připomínky dne 9. února 2009. Komise předala Francii obdržené připomínky dne 25. března 2009, umožnila jí se k nim vyjádřit a dne 7. května 2009 obdržela vyjádření francouzských orgánů k připomínkám prvního stěžovatele. |
| --- | --- |

(10)

Komise obdržela v tomto ohledu připomínky ze strany zúčastněných stran. První stěžovatel předložil své připomínky dne 13. listopadu 2008. Národní železniční společnost (Société nationale des chemins de fer – „SNCF“) sdělila své připomínky dne 6. února 2009. Investiční fond Butler Capital Partners („BCP“) předložil své připomínky dne 9. února 2009. Komise předala Francii obdržené připomínky dne 25. března 2009, umožnila jí se k nim vyjádřit a dne 7. května 2009 obdržela vyjádření francouzských orgánů k připomínkám prvního stěžovatele.

| (11) | Dne 15. března 2011 vyzval druhý stěžovatel Komisi, aby zahájila „vyšetřovací úkony“ za účelem ověření podmínek provádění rozhodnutí Sernam 2. Komise na tuto výzvu odpověděla dne 18. května 2011 a uvedla vyšetřovací úkony, které byly provedeny od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(11)

Dne 15. března 2011 vyzval druhý stěžovatel Komisi, aby zahájila „vyšetřovací úkony“ za účelem ověření podmínek provádění rozhodnutí Sernam 2. Komise na tuto výzvu odpověděla dne 18. května 2011 a uvedla vyšetřovací úkony, které byly provedeny od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení.

| (12) | Dne 25. listopadu 2009 a 29. listopadu 2011 Komise zaslala francouzským orgánům žádosti o informace. Odpovědi obdržela dne 15. ledna 2010 a dne 25. ledna 2012. |
| --- | --- |

(12)

Dne 25. listopadu 2009 a 29. listopadu 2011 Komise zaslala francouzským orgánům žádosti o informace. Odpovědi obdržela dne 15. ledna 2010 a dne 25. ledna 2012.

1.2.   VNITROSTÁTNÍ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ

| (13) | Dne 3. ledna 2007 požádala společnost Mory Group francouzské orgány o vydání nařízení o dluhu: 1) první vůči společnosti Sernam SA ohledně podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla rozhodnutím Sernam 2 prohlášena za neslučitelnou se společným trhem a kterou podle stěžovatele Francie skutečně zpět nezískala, a 2) druhé vůči (neurčenému) příjemci podpor na restrukturalizaci společnosti Sernam SA, které Francie údajně poskytla za účelem převodu aktiv společnosti Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4 tohoto rozhodnutí). |
| --- | --- |

(13)

Dne 3. ledna 2007 požádala společnost Mory Group francouzské orgány o vydání nařízení o dluhu: 1) první vůči společnosti Sernam SA ohledně podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla rozhodnutím Sernam 2 prohlášena za neslučitelnou se společným trhem a kterou podle stěžovatele Francie skutečně zpět nezískala, a 2) druhé vůči (neurčenému) příjemci podpor na restrukturalizaci společnosti Sernam SA, které Francie údajně poskytla za účelem převodu aktiv společnosti Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4 tohoto rozhodnutí).

| (14) | Ministr hospodářství, financí a průmyslu žádosti druhého stěžovatele dopisem odmítl. Toto odmítavé rozhodnutí bylo předmětem odvolání z důvodu překročení pravomocí podaném společností Mory Group u pařížského správního soudu. Podle informací Komise není tento spor dosud rozhodnut. |
| --- | --- |

(14)

Ministr hospodářství, financí a průmyslu žádosti druhého stěžovatele dopisem odmítl. Toto odmítavé rozhodnutí bylo předmětem odvolání z důvodu překročení pravomocí podaném společností Mory Group u pařížského správního soudu. Podle informací Komise není tento spor dosud rozhodnut.

| (15) | Kromě toho bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společnosti Sernam Xpress („Sernam Xpress“). U společnosti Sernam Xpress se jedná o společnost, jež během převodu aktiv společnosti Sernam SA získala nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012. |
| --- | --- |

(15)

Kromě toho bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společnosti Sernam Xpress („Sernam Xpress“). U společnosti Sernam Xpress se jedná o společnost, jež během převodu aktiv společnosti Sernam SA získala nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.

2.   POPIS

2.1.   PODNIK SERNAM

| (16) | Od svého založení společností SNCF v roce 1970 jako interní služby spočívají činnosti podniku Sernam v dopravě balíkových a paletových zásilek a spěšnin (8). |
| --- | --- |

(16)

Od svého založení společností SNCF v roce 1970 jako interní služby spočívají činnosti podniku Sernam v dopravě balíkových a paletových zásilek a spěšnin (8).

| (17) | Dne 1. února 2000 byly všechny činnosti podniku Sernam přiděleny dceřiné společnosti, a vznikla tak komanditní společnost SCS Sernam. Dne 21. prosince 2001 byla SCS Sernam přeměněna na akciovou společnost (Sernam SA). V roce 2005 zahrnovala Sernam SA deset provozních dceřiných společností a jednu společnost dopravních služeb s názvem Sernam Transport Route. |
| --- | --- |

(17)

Dne 1. února 2000 byly všechny činnosti podniku Sernam přiděleny dceřiné společnosti, a vznikla tak komanditní společnost SCS Sernam. Dne 21. prosince 2001 byla SCS Sernam přeměněna na akciovou společnost (Sernam SA). V roce 2005 zahrnovala Sernam SA deset provozních dceřiných společností a jednu společnost dopravních služeb s názvem Sernam Transport Route.

| (18) | Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam získala dne 17. října 2005 společnost Sernam Xpress nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Financière Sernam v té době držela v Sernam Xpress 100 % podíl. |
| --- | --- |

(18)

Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam získala dne 17. října 2005 společnost Sernam Xpress nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Financière Sernam v té době držela v Sernam Xpress 100 % podíl.

| (19) | Během roku 2006 vstoupil investiční fond BCP do kapitálu Sernam Xpress ve výši 51,8 %. Sernam Xpress zároveň získala společnost Coulonge, což je dopravní společnost usazená ve městě Limoges. |
| --- | --- |

(19)

Během roku 2006 vstoupil investiční fond BCP do kapitálu Sernam Xpress ve výši 51,8 %. Sernam Xpress zároveň získala společnost Coulonge, což je dopravní společnost usazená ve městě Limoges.

| (20) | Během roku 2011 byly společnosti Financière Sernam a Sernam Xpress nuceny obnovit před účetní závěrkou svůj vlastní kapitál. Jelikož BCP nepřinesl nezbytný kapitál, přistoupilo se ke dvěma krokům. |
| --- | --- |

(20)

Během roku 2011 byly společnosti Financière Sernam a Sernam Xpress nuceny obnovit před účetní závěrkou svůj vlastní kapitál. Jelikož BCP nepřinesl nezbytný kapitál, přistoupilo se ke dvěma krokům.

| (21) | Zaprvé, v květnu 2011 postoupila společnost Sernam Xpress značku Sernam své provozní společnosti Sernam Services (tento vklad je ohodnocen na výši 15 milionů EUR). |
| --- | --- |

(21)

Zaprvé, v květnu 2011 postoupila společnost Sernam Xpress značku Sernam své provozní společnosti Sernam Services (tento vklad je ohodnocen na výši 15 milionů EUR).

| (22) | Zadruhé, dne 30. června 2011 byla společnost Sernam Xpress zrušena a společnost Financière Sernam získala jako jediný společník její majetek (tzv. „všeobecný převod majetku“). |
| --- | --- |

(22)

Zadruhé, dne 30. června 2011 byla společnost Sernam Xpress zrušena a společnost Financière Sernam získala jako jediný společník její majetek (tzv. „všeobecný převod majetku“).

| (23) | Skupinu Sernam tak dnes tvoří Financière Sernam a dceřiné společnosti bývalé společnosti Sernam Xpress, což znamená již zmíněná společnost Sernam Services a společnost Aster („Aster“). U společnosti Aster se přitom jedná o bývalou společnost Sernam Transport Route. Sernam Xpress tuto dceřinou společnost v prosinci 2005 prodala a nabyvateli poskytla záruku na obrat. V březnu 2008 Sernam Xpress tuto společnost, která mezitím změnila název na Aster, koupila zpět. Při zpětném nákupu vložila společnost Sernam Xpress na běžný účet společnosti ASTER 5 milionů EUR. Během jednání konaném v červenci je tato částka uložená na běžném účtu přenechána společnosti ASTER. V prosinci 2011 společnost Financière Sernam, která mezitím pohltila společnost Sernam Xpress (viz 22. bod odůvodnění), navyšuje kapitál společnosti ASTER tím, že jí přenechává částku 5 599 998 EUR zanesenou na běžném účtu. |
| --- | --- |

(23)

Skupinu Sernam tak dnes tvoří Financière Sernam a dceřiné společnosti bývalé společnosti Sernam Xpress, což znamená již zmíněná společnost Sernam Services a společnost Aster („Aster“). U společnosti Aster se přitom jedná o bývalou společnost Sernam Transport Route. Sernam Xpress tuto dceřinou společnost v prosinci 2005 prodala a nabyvateli poskytla záruku na obrat. V březnu 2008 Sernam Xpress tuto společnost, která mezitím změnila název na Aster, koupila zpět. Při zpětném nákupu vložila společnost Sernam Xpress na běžný účet společnosti ASTER 5 milionů EUR. Během jednání konaném v červenci je tato částka uložená na běžném účtu přenechána společnosti ASTER. V prosinci 2011 společnost Financière Sernam, která mezitím pohltila společnost Sernam Xpress (viz 22. bod odůvodnění), navyšuje kapitál společnosti ASTER tím, že jí přenechává částku 5 599 998 EUR zanesenou na běžném účtu.

| (24) | Protože se finanční situace skupiny Sernam nadále zhoršovala, bylo dne 31. ledna 2011 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společností Financière Sernam a Sernam Services. Dne 3. února 2011 je na dceřinou společnost Aster vyhlášen konkurs s možností dočasného pokračování v činnosti. Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012. |
| --- | --- |

(24)

Protože se finanční situace skupiny Sernam nadále zhoršovala, bylo dne 31. ledna 2011 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společností Financière Sernam a Sernam Services. Dne 3. února 2011 je na dceřinou společnost Aster vyhlášen konkurs s možností dočasného pokračování v činnosti. Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.

2.2.   ROZHODNUTÍ SERNAM 1 ZE DNE 23. KVĚTNA 2001

| (25) | Ve svém rozhodnutí Sernam 1 povolila Komise podporu ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam. Tato podpora byla povolena zejména na základě závazku Francie, že dojde k prodeji podniku. SCS Sernam měla být ve výši 60 % svého kapitálu převzata společností Géodis SA (9), což je dopravní a logistická společnost podle občanského práva kotovaná na sekundárním trhu pařížské burzy. Géodis SA tak měla převzít plné a neomezené (10) ručení za dluhy společnosti SCS Sernam a pokrýt dodatečné náklady na restrukturalizaci ve výši 67 milionů EUR. SCS Sernam se ze své strany zavázala snížit během období 1999–2004 počet svých provozoven ze 107 na 72, snížit svůj obchodní obrat o 18 %, snížit počet svých zaměstnanců a provést restrukturalizaci s výše uvedeným rozpočtem a ve stanovené lhůtě, tj. do začátku roku 2004. |
| --- | --- |

(25)

Ve svém rozhodnutí Sernam 1 povolila Komise podporu ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam. Tato podpora byla povolena zejména na základě závazku Francie, že dojde k prodeji podniku. SCS Sernam měla být ve výši 60 % svého kapitálu převzata společností Géodis SA (9), což je dopravní a logistická společnost podle občanského práva kotovaná na sekundárním trhu pařížské burzy. Géodis SA tak měla převzít plné a neomezené (10) ručení za dluhy společnosti SCS Sernam a pokrýt dodatečné náklady na restrukturalizaci ve výši 67 milionů EUR. SCS Sernam se ze své strany zavázala snížit během období 1999–2004 počet svých provozoven ze 107 na 72, snížit svůj obchodní obrat o 18 %, snížit počet svých zaměstnanců a provést restrukturalizaci s výše uvedeným rozpočtem a ve stanovené lhůtě, tj. do začátku roku 2004.

2.3.   ROZHODNUTÍ SERNAM 2 ZE DNE 20. ŘÍJNA 2004

| (26) | Ve svém rozhodnutí Sernam 2 Komise konstatovala, že podpora ve výši 503 milionů EUR povolená rozhodnutím Sernam 1 byla vyplacena za podmínek, jež se lišily od podmínek stanovených rozhodnutím Sernam 1, a to zejména kvůli skutečnosti, že společnost Géodis převzala 15 % podílu ve společnosti SCS Sernam (místo plánovaných 60 %). Géodis kromě toho upustila od příspěvku z vlastních prostředků na náklady restrukturalizace podniku ve výši 67 milionů EUR. |
| --- | --- |

(26)

Ve svém rozhodnutí Sernam 2 Komise konstatovala, že podpora ve výši 503 milionů EUR povolená rozhodnutím Sernam 1 byla vyplacena za podmínek, jež se lišily od podmínek stanovených rozhodnutím Sernam 1, a to zejména kvůli skutečnosti, že společnost Géodis převzala 15 % podílu ve společnosti SCS Sernam (místo plánovaných 60 %). Géodis kromě toho upustila od příspěvku z vlastních prostředků na náklady restrukturalizace podniku ve výši 67 milionů EUR.

| (27) | Vzhledem k těmto skutečnostem Komise schválení podpor ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci vyplacené společnosti Sernam SA podmínila. Článek 3 rozhodnutí Sernam 2, který tyto podmínky obsahuje, zní takto:
  „Článek 3
  1.   S výhradou odstavce 2 musí být dodržovány následující podmínky:






  a) | Sernam bude moci vyvíjet pouze činnost v oblasti zasílání zásilek po železnici podle koncepce Train bloc express („TBE“). V tomto směru se SNCF zaručuje poskytnout jakémukoliv dalšímu hospodářskému subjektu, který o to zažádá, tytéž podmínky, jako jsou podmínky poskytnuté Sernamu k vývoji železniční přepravy nákladů TBE. |
| --- | --- | --- |

(27)

Vzhledem k těmto skutečnostem Komise schválení podpor ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci vyplacené společnosti Sernam SA podmínila. Článek 3 rozhodnutí Sernam 2, který tyto podmínky obsahuje, zní takto:

„Článek 3

1.   S výhradou odstavce 2 musí být dodržovány následující podmínky:

a)

Sernam bude moci vyvíjet pouze činnost v oblasti zasílání zásilek po železnici podle koncepce Train bloc express („TBE“). V tomto směru se SNCF zaručuje poskytnout jakémukoliv dalšímu hospodářskému subjektu, který o to zažádá, tytéž podmínky, jako jsou podmínky poskytnuté Sernamu k vývoji železniční přepravy nákladů TBE.

| b) | Sernam naopak bude muset v průběhu dvou následujících let od data oznámení tohoto rozhodnutí integrálně nahradit své vlastní prostředky a služby silniční přepravy prostředky a službami silniční přepravy jednoho nebo několika podniků právně a hospodářsky nezávislých na SNCF a vybraných v otevřeném, transparentním a nediskriminačním řízení.
  Vlastními prostředky a službami silniční přepravy Sernamu jsou míněny všechny silniční prostředky – tedy vozidla určená k silniční přepravě – společnosti Sernam v jejím úplném vlastnictví nebo leasingová/pronajatá.
  Podniky, které převezmou od Sernamu činnosti silniční přepravy, musí svými vlastními prostředky zajišťovat celkové plnění silniční přepravy. |
| --- | --- |

b)

Sernam naopak bude muset v průběhu dvou následujících let od data oznámení tohoto rozhodnutí integrálně nahradit své vlastní prostředky a služby silniční přepravy prostředky a službami silniční přepravy jednoho nebo několika podniků právně a hospodářsky nezávislých na SNCF a vybraných v otevřeném, transparentním a nediskriminačním řízení.

Vlastními prostředky a službami silniční přepravy Sernamu jsou míněny všechny silniční prostředky – tedy vozidla určená k silniční přepravě – společnosti Sernam v jejím úplném vlastnictví nebo leasingová/pronajatá.

Podniky, které převezmou od Sernamu činnosti silniční přepravy, musí svými vlastními prostředky zajišťovat celkové plnění silniční přepravy.

2.   V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“

| (28) | V rozhodnutí Sernam 2 Komise rovněž zdůraznila, že francouzské orgány vyplatily společnosti Sernam dodatečnou podporu ve výši 41 milionů EUR. Komise tuto podporu považovala za neslučitelnou s vnitřním trhem a nařídila, aby ji Francie získala zpět. |
| --- | --- |

(28)

V rozhodnutí Sernam 2 Komise rovněž zdůraznila, že francouzské orgány vyplatily společnosti Sernam dodatečnou podporu ve výši 41 milionů EUR. Komise tuto podporu považovala za neslučitelnou s vnitřním trhem a nařídila, aby ji Francie získala zpět.

2.4.   PŘEVEDENÍ ČINNOSTÍ SERNAM SA NA SPOLEČNOST FINANCIÈRE SERNAM

| (29) | Francie tvrdí, že za účelem provedení rozhodnutí Sernam 2 dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2. Vysvětluje, že SNCF vyzvala v tiskovém sdělení (11) všechny zúčastněné strany, aby se spojily s bankou ABN AMRO. Údajně bylo vyzváno 34 finančních a průmyslových skupin nebo konsorcií, aby si podklady prostudovaly. Pozvánky k účasti na prvním kole, které ABN AMRO rozeslala stranám, jež si podklady vyžádaly, obsahují výzvu k podávání nabídek na převzetí všech aktiv společnosti Sernam SA (je použit termín assets, protože znění pozvánky je v angličtině). |
| --- | --- |

(29)

Francie tvrdí, že za účelem provedení rozhodnutí Sernam 2 dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2. Vysvětluje, že SNCF vyzvala v tiskovém sdělení (11) všechny zúčastněné strany, aby se spojily s bankou ABN AMRO. Údajně bylo vyzváno 34 finančních a průmyslových skupin nebo konsorcií, aby si podklady prostudovaly. Pozvánky k účasti na prvním kole, které ABN AMRO rozeslala stranám, jež si podklady vyžádaly, obsahují výzvu k podávání nabídek na převzetí všech aktiv společnosti Sernam SA (je použit termín assets, protože znění pozvánky je v angličtině).

| (30) | Podle francouzských orgánů hospodářský stav společnosti Sernam neumožnil získat nabídky s pozitivním zhodnocením. Všechny nabídky předložené v rámci tohoto řízení údajně dospěly ke značně záporné hodnotě:






  — | [zájemce 1] (předběžná nabídka): – 120 milionů EUR, |
| --- | --- | --- |

(30)

Podle francouzských orgánů hospodářský stav společnosti Sernam neumožnil získat nabídky s pozitivním zhodnocením. Všechny nabídky předložené v rámci tohoto řízení údajně dospěly ke značně záporné hodnotě:

—

[zájemce 1] (předběžná nabídka): – 120 milionů EUR,

| — | [zájemce 2] (předběžná nabídka): – 90,4 milionu EUR, |
| --- | --- |

—

[zájemce 2] (předběžná nabídka): – 90,4 milionu EUR,

| — | [zájemce 3] (předběžná nabídka): – 90,4 milionu EUR, |
| --- | --- |

—

[zájemce 3] (předběžná nabídka): – 90,4 milionu EUR,

| — | [zájemce 4] (nabídka ve druhém kole): – 65,2 milionu EUR, |
| --- | --- |

—

[zájemce 4] (nabídka ve druhém kole): – 65,2 milionu EUR,

| — | [zájemce 5] (nabídka ve druhém kole): – 56,4 milionu EUR. |
| --- | --- |

—

[zájemce 5] (nabídka ve druhém kole): – 56,4 milionu EUR.

| (31) | Vzhledem ke skutečnosti, že neexistovala žádná pevná nabídka, vedení společnosti Sernam SA podalo nabídku na převzetí prostřednictvím společnosti, která se měla teprve vytvořit a která měla napřed název Bidco a poté Financière Sernam. |
| --- | --- |

(31)

Vzhledem ke skutečnosti, že neexistovala žádná pevná nabídka, vedení společnosti Sernam SA podalo nabídku na převzetí prostřednictvím společnosti, která se měla teprve vytvořit a která měla napřed název Bidco a poté Financière Sernam.

2.4.1.   Skutečný okamžik převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam

| (32) | Tato nabídka byla předložena SNCF dne 30. června 2005 a generální ředitelství SNCF ji stejného dne v zásadě přijalo. Formální uzavření memoranda o porozumění mezi všemi zúčastněnými stranami ovšem vyžadovalo určité náležitosti. K podepsání memoranda o porozumění mezi SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (jednou z deseti dceřiných společností, v nichž Sernam SA držela 100 % podíl a jež byla založena v roce 2002) a vedením budoucí společnosti Financière Sernam došlo dne 21. července 2005 (dále jen „memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005“). Společnost Financière Sernam byla zapsána do obchodního rejstříku dne 14. října 2005. K provedení různých převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam, která jsou podrobně popsána v následujících bodech odůvodnění, došlo dne 17. října 2005. |
| --- | --- |

(32)

Tato nabídka byla předložena SNCF dne 30. června 2005 a generální ředitelství SNCF ji stejného dne v zásadě přijalo. Formální uzavření memoranda o porozumění mezi všemi zúčastněnými stranami ovšem vyžadovalo určité náležitosti. K podepsání memoranda o porozumění mezi SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (jednou z deseti dceřiných společností, v nichž Sernam SA držela 100 % podíl a jež byla založena v roce 2002) a vedením budoucí společnosti Financière Sernam došlo dne 21. července 2005 (dále jen „memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005“). Společnost Financière Sernam byla zapsána do obchodního rejstříku dne 14. října 2005. K provedení různých převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam, která jsou podrobně popsána v následujících bodech odůvodnění, došlo dne 17. října 2005.

2.4.2.   Jednotlivá převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam

| (33) | Francouzské orgány uvedly, že převedení činností společnosti Sernam na společnost Financière Sernam proběhlo ve čtyřech etapách:






  a) | SNCF navýšila kapitál své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam SA o 57 milionů EUR; |
| --- | --- | --- |

(33)

Francouzské orgány uvedly, že převedení činností společnosti Sernam na společnost Financière Sernam proběhlo ve čtyřech etapách:

a)

SNCF navýšila kapitál své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam SA o 57 milionů EUR;

| b) | Sernam SA provedla ve prospěch své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam Xpress vklad, který se týkal všech prvků aktiv, a to včetně 57 milionů EUR navýšení kapitálu popsaného v bodě a), a pasiv společnosti Sernam s výjimkou výhradně tzv. „finančních pasiv“ (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA u skupiny SNCF, což bylo pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM – GPS“) v celkové částce 38,5 milionu EUR (12). Sernam SA získala za tento vklad jeden podíl ve společnosti Sernam Xpress v nominální hodnotě 100 EUR; |
| --- | --- |

b)

Sernam SA provedla ve prospěch své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam Xpress vklad, který se týkal všech prvků aktiv, a to včetně 57 milionů EUR navýšení kapitálu popsaného v bodě a), a pasiv společnosti Sernam s výjimkou výhradně tzv. „finančních pasiv“ (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA u skupiny SNCF, což bylo pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM – GPS“) v celkové částce 38,5 milionu EUR (12). Sernam SA získala za tento vklad jeden podíl ve společnosti Sernam Xpress v nominální hodnotě 100 EUR;

| c) | Sernam Xpress poté přistoupila k navýšení kapitálu o 2 miliony EUR, jež v celém rozsahu upsala SNCF, která po této transakci držela majoritní podíl v Sernam Xpress; |
| --- | --- |

c)

Sernam Xpress poté přistoupila k navýšení kapitálu o 2 miliony EUR, jež v celém rozsahu upsala SNCF, která po této transakci držela majoritní podíl v Sernam Xpress;

| d) | Společnosti Sernam SA a SNCF postoupily za cenu 2 milionů EUR společnosti Financière Sernam všechny své podíly ve společnosti Sernam Xpress, které představovaly celý její kapitál. |
| --- | --- |

d)

Společnosti Sernam SA a SNCF postoupily za cenu 2 milionů EUR společnosti Financière Sernam všechny své podíly ve společnosti Sernam Xpress, které představovaly celý její kapitál.

| (34) | Společnost Sernam SA byla právně likvidována ke dni 15. prosince 2005. 41 milionů EUR, které mělo být splaceno SNCF podle rozhodnutí Sernam 2, bylo zapsáno do pasiva této likvidace (13). |
| --- | --- |

(34)

Společnost Sernam SA byla právně likvidována ke dni 15. prosince 2005. 41 milionů EUR, které mělo být splaceno SNCF podle rozhodnutí Sernam 2, bylo zapsáno do pasiva této likvidace (13).

| (35) | Jednotlivé transakce jsou znázorněny v následující tabulce: |
| --- | --- |

(35)

Jednotlivé transakce jsou znázorněny v následující tabulce:

Image

| (36) | Kromě navýšení kapitálu společností SNCF ve prospěch společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů a ve prospěch společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR počítalo memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 se zárukami poskytnutými SNCF společnosti Financière Sernam (popsanými podrobně v bodech odůvodnění 72 až 85 rozhodnutí o zahájení řízení) a se zrušující doložkou v případě záporného rozhodnutí Komise do pěti roků po uzavření memoranda o porozumění (podrobně popsané ve 117. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení). |
| --- | --- |

(36)

Kromě navýšení kapitálu společností SNCF ve prospěch společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů a ve prospěch společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR počítalo memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 se zárukami poskytnutými SNCF společnosti Financière Sernam (popsanými podrobně v bodech odůvodnění 72 až 85 rozhodnutí o zahájení řízení) a se zrušující doložkou v případě záporného rozhodnutí Komise do pěti roků po uzavření memoranda o porozumění (podrobně popsané ve 117. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).

2.5.   DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (37) | Ve svém rozhodnutí ze dne 16. července 2008 vyjádřila Komise přání ověřit, zda Francie opravdu dodržela čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, jak tvrdí, a zda postup vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR zvolený Francií, to znamená zapsání pohledávky státu do úpadku společnosti Sernam SA, umožňuje skutečně zamezit narušení hospodářské soutěže vyvolanému touto podporou. Komise si kromě toho přála ověřit, zda převod aktiv společnosti Sernam SA nevedl k novým státním podporám neslučitelným s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(37)

Ve svém rozhodnutí ze dne 16. července 2008 vyjádřila Komise přání ověřit, zda Francie opravdu dodržela čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, jak tvrdí, a zda postup vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR zvolený Francií, to znamená zapsání pohledávky státu do úpadku společnosti Sernam SA, umožňuje skutečně zamezit narušení hospodářské soutěže vyvolanému touto podporou. Komise si kromě toho přála ověřit, zda převod aktiv společnosti Sernam SA nevedl k novým státním podporám neslučitelným s vnitřním trhem.

2.6.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

2.6.1.   Připomínky stěžovatelů

| (38) | První stěžovatel se zaprvé domnívá, že podmínky stanovené rozhodnutím Sernam 2 pro prodej aktiv společnosti Sernam SA nebyly dodrženy. |
| --- | --- |

(38)

První stěžovatel se zaprvé domnívá, že podmínky stanovené rozhodnutím Sernam 2 pro prodej aktiv společnosti Sernam SA nebyly dodrženy.

| (39) | Jednak prý nebyla dodržena mezní lhůta stanovená rozhodnutím Sernam 2 pro provedení převodu, tj. 30. červen 2005, protože převody byly schváleny až 17. října 2005 a ve stejný den mělo údajně dojít také k převodu akcií. |
| --- | --- |

(39)

Jednak prý nebyla dodržena mezní lhůta stanovená rozhodnutím Sernam 2 pro provedení převodu, tj. 30. červen 2005, protože převody byly schváleny až 17. října 2005 a ve stejný den mělo údajně dojít také k převodu akcií.

| (40) | Pokud jde potom o cenu převodu, první stěžovatel se domnívá, že tato cena byla stanovena pouze na základě odkazu na nabídku předloženou společností Financière Sernam. Tato nabídka byla údajně sama o sobě neoprávněná, protože předpokládala poskytnutí nových podpor, a to zejména navýšení kapitálu společnosti Sernam SA. První stěžovatel nakonec zdůrazňuje, že se u Sernam Xpress nejednalo o společnost nezávislou na Sernam SA, jak to prokazuje Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(40)

Pokud jde potom o cenu převodu, první stěžovatel se domnívá, že tato cena byla stanovena pouze na základě odkazu na nabídku předloženou společností Financière Sernam. Tato nabídka byla údajně sama o sobě neoprávněná, protože předpokládala poskytnutí nových podpor, a to zejména navýšení kapitálu společnosti Sernam SA. První stěžovatel nakonec zdůrazňuje, že se u Sernam Xpress nejednalo o společnost nezávislou na Sernam SA, jak to prokazuje Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení.

| (41) | Ostatně převody ve skutečnosti údajně představují tzv. share deal, tj. zachování subjektu-příjemce na trhu s pouhou změnou jeho vlastníka. |
| --- | --- |

(41)

Ostatně převody ve skutečnosti údajně představují tzv. share deal, tj. zachování subjektu-příjemce na trhu s pouhou změnou jeho vlastníka.

| (42) | Kritizuje rovněž porušení podmínky provést prodej prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení. Po dvojím navýšení kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress se podle něj měl předložit veřejné konzultaci a nabídkovému řízení spíše prodej společnosti Sernam Xpress než společnosti Sernam SA. |
| --- | --- |

(42)

Kritizuje rovněž porušení podmínky provést prodej prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení. Po dvojím navýšení kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress se podle něj měl předložit veřejné konzultaci a nabídkovému řízení spíše prodej společnosti Sernam Xpress než společnosti Sernam SA.

| (43) | První stěžovatel zadruhé kritizuje manipulace, k nimž došlo při zhodnocování převáděných aktiv a pasiv, a nedostatečné zhodnocení prodávaného subjektu. |
| --- | --- |

(43)

První stěžovatel zadruhé kritizuje manipulace, k nimž došlo při zhodnocování převáděných aktiv a pasiv, a nedostatečné zhodnocení prodávaného subjektu.

| (44) | Zatřetí první stěžovatel uvádí řadu opatření, která podle něj představují nové podpory: navýšení kapitálu o 57 milionů, nevrácení protiprávní podpory ve výši 41 milionů, odepsání finančních pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA. U všech těchto opatření se údajně jedná o podpory neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(44)

Zatřetí první stěžovatel uvádí řadu opatření, která podle něj představují nové podpory: navýšení kapitálu o 57 milionů, nevrácení protiprávní podpory ve výši 41 milionů, odepsání finančních pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA. U všech těchto opatření se údajně jedná o podpory neslučitelné s vnitřním trhem.

| (45) | Začtvrté první stěžovatel zdůrazňuje, že na společnost Sernam SA měl být místo postoupení vyhlášen úpadek. Sdílí pochyby Komise ohledně zohlednění některých nákladů ve výpočtu likvidace společnosti a domnívá se, že se v žádném okamžiku neukazuje, že by skutečné náklady na restrukturalizaci společnosti Sernam byly nižší než náklady na její likvidaci. |
| --- | --- |

(45)

Začtvrté první stěžovatel zdůrazňuje, že na společnost Sernam SA měl být místo postoupení vyhlášen úpadek. Sdílí pochyby Komise ohledně zohlednění některých nákladů ve výpočtu likvidace společnosti a domnívá se, že se v žádném okamžiku neukazuje, že by skutečné náklady na restrukturalizaci společnosti Sernam byly nižší než náklady na její likvidaci.

| (46) | První stěžovatel z uvedeného dochází k závěru, že se francouzské orgány nejenom vyhnuly povinnosti získat zpět podporu ve výši 41 milionů EUR, která byla prohlášena za neslučitelnou, ale poskytly údajně nové podpory ve výši nejméně 95 milionů EUR, k nimž je nutno přidat různé podpory ve formě záruk. |
| --- | --- |

(46)

První stěžovatel z uvedeného dochází k závěru, že se francouzské orgány nejenom vyhnuly povinnosti získat zpět podporu ve výši 41 milionů EUR, která byla prohlášena za neslučitelnou, ale poskytly údajně nové podpory ve výši nejméně 95 milionů EUR, k nimž je nutno přidat různé podpory ve formě záruk.

| (47) | Druhý stěžovatel ze své strany připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení nepředložil. |
| --- | --- |

(47)

Druhý stěžovatel ze své strany připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení nepředložil.

2.6.2.   Připomínky zúčastněných stran, které se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 bylo opravdu dodrženo

2.6.2.1.   Připomínky SNCF

| (48) | SNCF se domnívá, že dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Tvrdí, že prodala všechna aktiva společnosti Sernam jako jeden celek před 30. červnem 2005, a to prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení za tržní cenu společnosti, která na ni neměla právní vazbu. |
| --- | --- |

(48)

SNCF se domnívá, že dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Tvrdí, že prodala všechna aktiva společnosti Sernam jako jeden celek před 30. červnem 2005, a to prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení za tržní cenu společnosti, která na ni neměla právní vazbu.

| (49) | Podle SNCF jsou převody nedělitelné a proběhly zároveň. Komise je prý proto nemůže uměle rozdělovat. |
| --- | --- |

(49)

Podle SNCF jsou převody nedělitelné a proběhly zároveň. Komise je prý proto nemůže uměle rozdělovat.

| (50) | Domnívá se, že v případě záporné ceny je zásada soukromého investora v tržním hospodářství údajně dodržena, pokud jsou náklady postoupení nižší než náklady na likvidaci společnosti, jež by nesl stát jako akcionář, a předkládá podrobné připomínky, aby to prokázala. |
| --- | --- |

(50)

Domnívá se, že v případě záporné ceny je zásada soukromého investora v tržním hospodářství údajně dodržena, pokud jsou náklady postoupení nižší než náklady na likvidaci společnosti, jež by nesl stát jako akcionář, a předkládá podrobné připomínky, aby to prokázala.

| (51) | Nakonec zdůrazňuje, že povinnost ohledně navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR byla údajně zanesena do pasiva likvidace společnosti Sernam SA. |
| --- | --- |

(51)

Nakonec zdůrazňuje, že povinnost ohledně navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR byla údajně zanesena do pasiva likvidace společnosti Sernam SA.

2.6.2.2.   Připomínky fondu Butler Capital Partners

| (52) | BCP zaprvé přináší upřesnění ohledně svého zásahu do kapitálu společnosti Sernam Xpress. |
| --- | --- |

(52)

BCP zaprvé přináší upřesnění ohledně svého zásahu do kapitálu společnosti Sernam Xpress.

| (53) | Zadruhé BCP upřesňuje cíl sledovaný koupí společnosti Coulonge. |
| --- | --- |

(53)

Zadruhé BCP upřesňuje cíl sledovaný koupí společnosti Coulonge.

| (54) | Zatřetí BCP popírá, že by společnost Sernam Xpress po navýšení kapitálu o 57 milionů EUR a o 2 miliony EUR disponovala přebytkem hotovosti. BCP údajně musel vložit 6 milionů EUR v hotovosti, aby dostal její úroveň na přijatelnou hranici vzhledem ke ztrátám, které bylo nutno financovat. |
| --- | --- |

(54)

Zatřetí BCP popírá, že by společnost Sernam Xpress po navýšení kapitálu o 57 milionů EUR a o 2 miliony EUR disponovala přebytkem hotovosti. BCP údajně musel vložit 6 milionů EUR v hotovosti, aby dostal její úroveň na přijatelnou hranici vzhledem ke ztrátám, které bylo nutno financovat.

| (55) | Začtvrté BCP popírá, že by byl užitek z podpory ve výši 41 milionů EUR převeden na Sernam Xpress. BCP se domnívá, že o podobné situaci by se dalo uvažovat pouze tehdy, pokud by bylo prokázáno, že k převedení činností společnosti Sernam SA nedošlo za tržní cenu. Podle BCP ovšem k převodu došlo následkem nediskriminačního, transparentního a otevřeného řízení. BCP také připomíná, že převod provázel znalecký posudek. |
| --- | --- |

(55)

Začtvrté BCP popírá, že by byl užitek z podpory ve výši 41 milionů EUR převeden na Sernam Xpress. BCP se domnívá, že o podobné situaci by se dalo uvažovat pouze tehdy, pokud by bylo prokázáno, že k převedení činností společnosti Sernam SA nedošlo za tržní cenu. Podle BCP ovšem k převodu došlo následkem nediskriminačního, transparentního a otevřeného řízení. BCP také připomíná, že převod provázel znalecký posudek.

| (56) | Pokud jde konečně o důsledky převzetí kontroly nad společností Sernam fondem, BCP analyzuje navýšení kapitálu jako prodej a v souladu s judikaturou ve věcech Banks
   (14) a SMI
   (15) se domnívá, že navrácení údajné podpory nemůže zatěžovat společnost Financière Sernam nebo její dceřinou společnost Sernam Xpress. |
| --- | --- |

(56)

Pokud jde konečně o důsledky převzetí kontroly nad společností Sernam fondem, BCP analyzuje navýšení kapitálu jako prodej a v souladu s judikaturou ve věcech Banks
   (14) a SMI
   (15) se domnívá, že navrácení údajné podpory nemůže zatěžovat společnost Financière Sernam nebo její dceřinou společnost Sernam Xpress.

2.7.   PŘIPOMÍNKY FRANCIE

2.7.1.   Dodržení rozhodnutí Sernam 2

2.7.1.1.   Dodržení mezní lhůty pro prodej

| (57) | Francouzské orgány se domnívají, že pevná nabídka převzetí právně závazná pro kupujícího byla předložena dne 30. června 2005 a ve stejný den ji SNCF přijala, čímž se dohoda stala z hlediska francouzského smluvního práva neodvolatelnou. |
| --- | --- |

(57)

Francouzské orgány se domnívají, že pevná nabídka převzetí právně závazná pro kupujícího byla předložena dne 30. června 2005 a ve stejný den ji SNCF přijala, čímž se dohoda stala z hlediska francouzského smluvního práva neodvolatelnou.

2.7.1.2.   Cena za prodej

| (58) | Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 nezakázalo prodej za zápornou cenu a že judikatura uznává, že taková cena může představovat cenu tržní. |
| --- | --- |

(58)

Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 nezakázalo prodej za zápornou cenu a že judikatura uznává, že taková cena může představovat cenu tržní.

| (59) | Aktiva byla údajně prodána za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, jež odpovídala částce navýšení kapitálu Sernam SA společností SNCF. Tato cena byla prý vyšší než původně podané orientační nabídky a představovala jedinou pevnou nabídku předloženou trhem společnosti SNCF. Údajně ji potvrdilo několik nezávislých znaleckých posudků (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings a Commission des Participations et Transferts). |
| --- | --- |

(59)

Aktiva byla údajně prodána za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, jež odpovídala částce navýšení kapitálu Sernam SA společností SNCF. Tato cena byla prý vyšší než původně podané orientační nabídky a představovala jedinou pevnou nabídku předloženou trhem společnosti SNCF. Údajně ji potvrdilo několik nezávislých znaleckých posudků (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings a Commission des Participations et Transferts).

| (60) | Podle francouzských orgánů představuje předběžné navýšení kapitálu provedené SNCF pouze prováděcí prostředek. Při popírání tržní hodnoty aktiv společnosti Sernam se prý Komise nemůže proto na toto navýšení kapitálu odvolávat, přičemž již sama existence tržní ceny údajně vylučuje u celé záporné ceny její označení za podporu. |
| --- | --- |

(60)

Podle francouzských orgánů představuje předběžné navýšení kapitálu provedené SNCF pouze prováděcí prostředek. Při popírání tržní hodnoty aktiv společnosti Sernam se prý Komise nemůže proto na toto navýšení kapitálu odvolávat, přičemž již sama existence tržní ceny údajně vylučuje u celé záporné ceny její označení za podporu.

2.7.1.3.   Prodej aktiv

| (61) | V reakci na analýzu Komise, podle které mělo převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam proběhnout ve dvou po sobě následujících etapách, tj.: 1) převod aktiv v celku v rámci skupiny ze Sernam SA na Sernam Xpress (v tomto stádiu dceřiné společnosti v plném vlastnictví Sernam SA) a poté 2) prodej Sernam Xpress společnosti Financière Sernam, který odpovídal tzv. share deal a ne prodeji aktiv, se francouzské orgány domnívají, že se jedná o neopodstatněné a umělé rozdělení. |
| --- | --- |

(61)

V reakci na analýzu Komise, podle které mělo převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam proběhnout ve dvou po sobě následujících etapách, tj.: 1) převod aktiv v celku v rámci skupiny ze Sernam SA na Sernam Xpress (v tomto stádiu dceřiné společnosti v plném vlastnictví Sernam SA) a poté 2) prodej Sernam Xpress společnosti Financière Sernam, který odpovídal tzv. share deal a ne prodeji aktiv, se francouzské orgány domnívají, že se jedná o neopodstatněné a umělé rozdělení.

| (62) | Zaprvé, u převodů se údajně jedná o „vklad s postoupením“ provedený prostřednictvím navýšení kapitálu, to znamená o nerozdělitelný postup, ke kterému se přistoupilo ze dvou důvodů: 1) francouzské právo údajně neumožňuje provést prodej aktiv za zápornou cenu a 2) bylo nutno zajistit, že kupující nemá právní vazbu na SNCF. |
| --- | --- |

(62)

Zaprvé, u převodů se údajně jedná o „vklad s postoupením“ provedený prostřednictvím navýšení kapitálu, to znamená o nerozdělitelný postup, ke kterému se přistoupilo ze dvou důvodů: 1) francouzské právo údajně neumožňuje provést prodej aktiv za zápornou cenu a 2) bylo nutno zajistit, že kupující nemá právní vazbu na SNCF.

| (63) | Vzhledem k trvale ztrátové hospodářské situaci (kumulované ztráty posledních čtyř hospodářských roků před postoupením společnosti dosahovaly výše 309,2 milionu EUR) měla aktiva Sernam SA údajně celkově zápornou hodnotu. |
| --- | --- |

(63)

Vzhledem k trvale ztrátové hospodářské situaci (kumulované ztráty posledních čtyř hospodářských roků před postoupením společnosti dosahovaly výše 309,2 milionu EUR) měla aktiva Sernam SA údajně celkově zápornou hodnotu.

| (64) | Za účelem dodržení zákazu prodeje za zápornou cenu stanoveného ve francouzském právu a zajištění hospodářské neutrality postoupení společnosti se údajně v případě záporné hodnoty postupovaných aktiv v praxi používá postup, který počítá s tím, že 1) cena hrazená kupujícím bude symbolická a že 2) se provede opatření, kterým se kupujícímu dostane náhrady (buď se prodejce před postoupením společnosti bude podílet na navýšení jejího kapitálu, nebo upustí od pohledávek, které by mohl mít vůči postupované společnosti). |
| --- | --- |

(64)

Za účelem dodržení zákazu prodeje za zápornou cenu stanoveného ve francouzském právu a zajištění hospodářské neutrality postoupení společnosti se údajně v případě záporné hodnoty postupovaných aktiv v praxi používá postup, který počítá s tím, že 1) cena hrazená kupujícím bude symbolická a že 2) se provede opatření, kterým se kupujícímu dostane náhrady (buď se prodejce před postoupením společnosti bude podílet na navýšení jejího kapitálu, nebo upustí od pohledávek, které by mohl mít vůči postupované společnosti).

| (65) | Aby se kromě toho předešlo jakémukoliv zpochybnění platnosti tohoto postupu ze strany věřitelů Sernam SA nebo použití jejich práva se této transakci postavit, bylo nutno připojit k aktivům v celku pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti Sernam. Pouhý prodej aktiv by údajně neumožnil tato pasiva vyrovnat. |
| --- | --- |

(65)

Aby se kromě toho předešlo jakémukoliv zpochybnění platnosti tohoto postupu ze strany věřitelů Sernam SA nebo použití jejich práva se této transakci postavit, bylo nutno připojit k aktivům v celku pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti Sernam. Pouhý prodej aktiv by údajně neumožnil tato pasiva vyrovnat.

| (66) | Bylo proto nutno přistoupit k částečnému vkladu aktiv podléhajících režimu rozdělení společností podle článků L.236-16 až L.236-21 francouzského obchodního zákoníku. Francouzské orgány v tomto ohledu upřesňují, že se vklad vlastně rovná prodeji, protože obsahuje rovněž převod vlastnických práv a protože odměnu představují cenné papíry vystavené společností, jež je příjemcem vkladu. |
| --- | --- |

(66)

Bylo proto nutno přistoupit k částečnému vkladu aktiv podléhajících režimu rozdělení společností podle článků L.236-16 až L.236-21 francouzského obchodního zákoníku. Francouzské orgány v tomto ohledu upřesňují, že se vklad vlastně rovná prodeji, protože obsahuje rovněž převod vlastnických práv a protože odměnu představují cenné papíry vystavené společností, jež je příjemcem vkladu.

| (67) | Vzhledem k tomu, že podle čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nesměl mít kupující právní vazbu na SNCF, nebylo možno provést vklad aktiv v celku přímo u společnosti Financière Sernam, protože by se v tomto případě společnost Sernam SA stala automaticky díky vkladu akcionářem společnosti Financière Sernam. Uvedené údajně vysvětluje, proč došlo k částečnému vkladu aktiv u společnosti Sernam Xpress, a poté k jejímu postoupení společnosti Financière Sernam. |
| --- | --- |

(67)

Vzhledem k tomu, že podle čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nesměl mít kupující právní vazbu na SNCF, nebylo možno provést vklad aktiv v celku přímo u společnosti Financière Sernam, protože by se v tomto případě společnost Sernam SA stala automaticky díky vkladu akcionářem společnosti Financière Sernam. Uvedené údajně vysvětluje, proč došlo k částečnému vkladu aktiv u společnosti Sernam Xpress, a poté k jejímu postoupení společnosti Financière Sernam.

| (68) | Podle francouzských orgánů nepředstavuje částečný vklad aktiv do společnosti Sernam Xpress v žádném případě převod v rámci skupiny, protože se u Sernam Xpress jedná o „prázdnou společnost“ použitou k umístění aktiv Sernam SA v celku pouze z toho důvodu, aby bylo možné jejich současné postoupení kupujícímu, tzn. společnosti Financière Sernam, a ne kvůli pokračování v činnosti její mateřské společnosti. Tato aktiva byla uložena a vložena do společnosti Sernam Xpress za jejich tržní hodnotu za účelem provedení transakce. Vklad aktiv v každém případě údajně vedl k převodu vlastnických práv, pro který Sernam Xpress vydala jeden podíl v nominální hodnotě 100 EUR. Podle francouzských orgánů představuje tato akcie cenu za skutečnou hodnotu vložených aktiv a pasiv po navýšení kapitálu společnosti ve výši 57 milionů EUR. |
| --- | --- |

(68)

Podle francouzských orgánů nepředstavuje částečný vklad aktiv do společnosti Sernam Xpress v žádném případě převod v rámci skupiny, protože se u Sernam Xpress jedná o „prázdnou společnost“ použitou k umístění aktiv Sernam SA v celku pouze z toho důvodu, aby bylo možné jejich současné postoupení kupujícímu, tzn. společnosti Financière Sernam, a ne kvůli pokračování v činnosti její mateřské společnosti. Tato aktiva byla uložena a vložena do společnosti Sernam Xpress za jejich tržní hodnotu za účelem provedení transakce. Vklad aktiv v každém případě údajně vedl k převodu vlastnických práv, pro který Sernam Xpress vydala jeden podíl v nominální hodnotě 100 EUR. Podle francouzských orgánů představuje tato akcie cenu za skutečnou hodnotu vložených aktiv a pasiv po navýšení kapitálu společnosti ve výši 57 milionů EUR.

| (69) | Francouzské orgány připojily ke svým připomínkám k rozhodnutí o zahájení řízení stanovisko profesora práv Nicolase Molfessise, podle nějž „francouzské právo [...] neumožňovalo SNCF postoupit aktiva společnosti Sernam v celku přímo společnosti Financière Sernam; kvůli dodržení povinností stanovených Komisí donutily použitelné právní předpisy SNCF provést vklad s postoupením společnosti:






  — | protože francouzské právo nezná pojem prodeje za zápornou cenu jako takový, nemohla transakce proběhnout za tržní cenu v podobě uložené Komisí bez předchozího navýšení kapitálu, |
| --- | --- | --- |

(69)

Francouzské orgány připojily ke svým připomínkám k rozhodnutí o zahájení řízení stanovisko profesora práv Nicolase Molfessise, podle nějž „francouzské právo [...] neumožňovalo SNCF postoupit aktiva společnosti Sernam v celku přímo společnosti Financière Sernam; kvůli dodržení povinností stanovených Komisí donutily použitelné právní předpisy SNCF provést vklad s postoupením společnosti:

—

protože francouzské právo nezná pojem prodeje za zápornou cenu jako takový, nemohla transakce proběhnout za tržní cenu v podobě uložené Komisí bez předchozího navýšení kapitálu,

| — | protože francouzské právo nezná případ postoupení dluhu a podřizuje smluvní postoupení předchozímu souhlasu všech postupovaných smluvních stran, což je v praxi nemožné dosáhnout, bylo nutno pro překonání této překážky použít pro postoupení provozních pasiv nezbytných pro pokračování v činnosti techniku částečného vkladu aktiv. Kvůli dodržení podmínky neexistence právní vazby mezi postupujícím a nabyvatelem, již uložila Komise, vyžadovalo použití techniky částečného vkladu aktiv existenci zprostředkující společnosti, tj. Sernam Xpress. |
| --- | --- |

—

protože francouzské právo nezná případ postoupení dluhu a podřizuje smluvní postoupení předchozímu souhlasu všech postupovaných smluvních stran, což je v praxi nemožné dosáhnout, bylo nutno pro překonání této překážky použít pro postoupení provozních pasiv nezbytných pro pokračování v činnosti techniku částečného vkladu aktiv. Kvůli dodržení podmínky neexistence právní vazby mezi postupujícím a nabyvatelem, již uložila Komise, vyžadovalo použití techniky částečného vkladu aktiv existenci zprostředkující společnosti, tj. Sernam Xpress.

Postup použitý společností Sernam je nutno považovat za postoupení aktiv v celku:

| — | Kasační soud považoval z praxe dobře známou transakci vkladu s postoupením za postoupení aktiv pokaždé, když vše svědčilo o nedělitelnosti obou kroků, protože oba měly v důsledku za cíl převod aktiv, |
| --- | --- |

—

Kasační soud považoval z praxe dobře známou transakci vkladu s postoupením za postoupení aktiv pokaždé, když vše svědčilo o nedělitelnosti obou kroků, protože oba měly v důsledku za cíl převod aktiv,

| — | v tomto konkrétním případě je podobná nedělitelnost zcela zřejmá, protože z různých úmluv podepsaných stranami jasně vyplývá jejich vůle považovat různé transakce za vzájemně související a sledující jediný cíl, kterým je postoupení aktiv společnosti Sernam společnosti Financière Sernam.“ |
| --- | --- |

—

v tomto konkrétním případě je podobná nedělitelnost zcela zřejmá, protože z různých úmluv podepsaných stranami jasně vyplývá jejich vůle považovat různé transakce za vzájemně související a sledující jediný cíl, kterým je postoupení aktiv společnosti Sernam společnosti Financière Sernam.“

| (70) | Podle francouzských orgánů byla aktiva společnosti Sernam SA prodána v celku společnosti bez právní vazby na SNCF za zápornou cenu odpovídající ceně tržní a po vyjednávání o postoupení v rámci nediskriminačního, bezpodmínečného, transparentního a otevřeného výběrového řízení, tedy v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. |
| --- | --- |

(70)

Podle francouzských orgánů byla aktiva společnosti Sernam SA prodána v celku společnosti bez právní vazby na SNCF za zápornou cenu odpovídající ceně tržní a po vyjednávání o postoupení v rámci nediskriminačního, bezpodmínečného, transparentního a otevřeného výběrového řízení, tedy v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.

2.7.1.4.   Transparentní a otevřená povaha výběrového řízení

| (71) | Pro francouzské orgány je věcně chybné tvrzení, podle nějž podklady předané možným nabyvatelům aktiv společnosti Sernam SA neuváděly prodej Sernam Xpress, ale prodej aktiv společnosti Sernam SA. Požadavek nediskriminačního, transparentního a otevřeného nabídkového řízení kromě toho neznamená, že je po navýšení kapitálu nutno vyhlásit nové nabídkové řízení, protože toto navýšení je pouze přímým důsledkem daného nabídkového řízení a záporné ceny, která z něj vyšla. |
| --- | --- |

(71)

Pro francouzské orgány je věcně chybné tvrzení, podle nějž podklady předané možným nabyvatelům aktiv společnosti Sernam SA neuváděly prodej Sernam Xpress, ale prodej aktiv společnosti Sernam SA. Požadavek nediskriminačního, transparentního a otevřeného nabídkového řízení kromě toho neznamená, že je po navýšení kapitálu nutno vyhlásit nové nabídkové řízení, protože toto navýšení je pouze přímým důsledkem daného nabídkového řízení a záporné ceny, která z něj vyšla.

2.7.1.5.   Oprávněná důvěra

| (72) | Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 tím, že výslovně počítalo s možností postoupit aktiva společnosti Sernam v celku, vzbudilo jak u vedení SNCF, tak u francouzských orgánů věcně podložené naděje, že jim byl tento postup povolen. Zahájení vyšetřovacího řízení v oblasti státních podpor tak údajně nebere na vědomí oprávněnou důvěru, kterou francouzské orgány vložily do rozhodnutí Sernam 2, a to tím spíše, že s Komisí jednaly zcela transparentně, protože jí poskytly ke způsobům tohoto postoupení všechna potřebná vysvětlení. |
| --- | --- |

(72)

Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 tím, že výslovně počítalo s možností postoupit aktiva společnosti Sernam v celku, vzbudilo jak u vedení SNCF, tak u francouzských orgánů věcně podložené naděje, že jim byl tento postup povolen. Zahájení vyšetřovacího řízení v oblasti státních podpor tak údajně nebere na vědomí oprávněnou důvěru, kterou francouzské orgány vložily do rozhodnutí Sernam 2, a to tím spíše, že s Komisí jednaly zcela transparentně, protože jí poskytly ke způsobům tohoto postoupení všechna potřebná vysvětlení.

2.7.2.   Údajné manipulace, k nimž mělo dojít při zhodnocování aktiv a pasiv převedených ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress

| (73) | Pokud jde o údajné manipulace, k nimž mělo při zhodnocování dojít, francouzské orgány nejprve odmítají diskont ve výši 22 milionů, který měl být údajně uplatněn na zhodnocení aktiv. Protože se totiž jednalo o částečný vklad aktiv s následným postoupením, vyžadovaly prý použitelné účetní předpisy ohodnocení ne podle čisté účetní hodnoty, jak tvrdí první stěžovatel, ale na základě skutečné hodnoty vložených aktiv a pasiv. Tyto hodnoty se oceňovaly podle tržní ceny nebo nezávislých znaleckých posudků. Platné účetní předpisy byly údajně také uplatněny při ohodnocení odložených daňových úlev. Pokud jde o ocenění portfolia značek, bylo toto ocenění založeno na odhadu provedeném Evropskou komisí dne 23. května 2001 při vkladu SNCF do společnosti SCS Sernam. |
| --- | --- |

(73)

Pokud jde o údajné manipulace, k nimž mělo při zhodnocování dojít, francouzské orgány nejprve odmítají diskont ve výši 22 milionů, který měl být údajně uplatněn na zhodnocení aktiv. Protože se totiž jednalo o částečný vklad aktiv s následným postoupením, vyžadovaly prý použitelné účetní předpisy ohodnocení ne podle čisté účetní hodnoty, jak tvrdí první stěžovatel, ale na základě skutečné hodnoty vložených aktiv a pasiv. Tyto hodnoty se oceňovaly podle tržní ceny nebo nezávislých znaleckých posudků. Platné účetní předpisy byly údajně také uplatněny při ohodnocení odložených daňových úlev. Pokud jde o ocenění portfolia značek, bylo toto ocenění založeno na odhadu provedeném Evropskou komisí dne 23. května 2001 při vkladu SNCF do společnosti SCS Sernam.

| (74) | Pokud jde o ohodnocení pasiv, francouzské orgány soudí, že byla převedena pouze pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti, jež byla příjemcem vkladu. Ohodnocení tzv. badwill ostatně údajně odpovídá pouze účetnímu zápisu záporné tržní hodnoty ve výši 57 milionů EUR. |
| --- | --- |

(74)

Pokud jde o ohodnocení pasiv, francouzské orgány soudí, že byla převedena pouze pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti, jež byla příjemcem vkladu. Ohodnocení tzv. badwill ostatně údajně odpovídá pouze účetnímu zápisu záporné tržní hodnoty ve výši 57 milionů EUR.

2.7.3.   Neexistence povinnosti Sernam Xpress vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR

| (75) | Francouzské orgány zdůrazňují, že v tomto konkrétním případě není údajně relevantní rozlišení mezi share deal a asset deal, ze kterého vychází argumentace rozvinutá Komisí v rámci věcí SMI
   (16) a CDA
   (17). |
| --- | --- |

(75)

Francouzské orgány zdůrazňují, že v tomto konkrétním případě není údajně relevantní rozlišení mezi share deal a asset deal, ze kterého vychází argumentace rozvinutá Komisí v rámci věcí SMI
   (16) a CDA
   (17).

2.7.3.1.   Rozdělení transakce na převod v rámci skupiny a share deal

| (76) | Z důvodů rozvedených v bodech odůvodnění č. 61 až 70 se francouzské orgány domnívají, že převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavuje převod v rámci skupiny s následným share deal, ale postoupení aktiv třetí straně. |
| --- | --- |

(76)

Z důvodů rozvedených v bodech odůvodnění č. 61 až 70 se francouzské orgány domnívají, že převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavuje převod v rámci skupiny s následným share deal, ale postoupení aktiv třetí straně.

| (77) | Podpůrně zdůrazňují, že by tržní cena společnosti Sernam Xpress nutně zohlednila dluh ve výši 41 milionů EUR, pokud by k převodu podpory došlo. Za tohoto předpokladu by záporná cena dosáhla částky 98 milionů EUR (57 + 41). Ovšem záporná cena „uhrazená“ (ve skutečnosti obdržená) společností Financière Sernam byla údajně pouze 57 milionů EUR. Prodejce tak měl sice ušetřit částku 41 milionů EUR, ale zachoval si tím hospodářský prospěch z podpory. V těchto souvislostech se odvolávají na rozsudek ve věci Banks
   (18). |
| --- | --- |

(77)

Podpůrně zdůrazňují, že by tržní cena společnosti Sernam Xpress nutně zohlednila dluh ve výši 41 milionů EUR, pokud by k převodu podpory došlo. Za tohoto předpokladu by záporná cena dosáhla částky 98 milionů EUR (57 + 41). Ovšem záporná cena „uhrazená“ (ve skutečnosti obdržená) společností Financière Sernam byla údajně pouze 57 milionů EUR. Prodejce tak měl sice ušetřit částku 41 milionů EUR, ale zachoval si tím hospodářský prospěch z podpory. V těchto souvislostech se odvolávají na rozsudek ve věci Banks
   (18).

2.7.3.2.   Dodržení podmínek rozsudků ve věcech CDA a SMI

| (78) | Francouzské orgány zdůrazňují, že ve svém rozsudku ve věci CDA Soud prvního stupně usoudil, že skutečnost, že CDA pokračovala v činnosti podniků, které byly příjemci podpory, neumožňuje jako taková prokázat existenci vůle obejít účinky příkazu k navrácení (19). |
| --- | --- |

(78)

Francouzské orgány zdůrazňují, že ve svém rozsudku ve věci CDA Soud prvního stupně usoudil, že skutečnost, že CDA pokračovala v činnosti podniků, které byly příjemci podpory, neumožňuje jako taková prokázat existenci vůle obejít účinky příkazu k navrácení (19).

| (79) | Soud údajně upřesnil, že neexistovala vůle obejít účinky příkazu k navrácení, protože CDA zaplatila kupní cenu odpovídající tržní ceně za převzetí určitých aktiv společnosti LCA (20). |
| --- | --- |

(79)

Soud údajně upřesnil, že neexistovala vůle obejít účinky příkazu k navrácení, protože CDA zaplatila kupní cenu odpovídající tržní ceně za převzetí určitých aktiv společnosti LCA (20).

| (80) | Protože, podle francouzských orgánů, společnost Sernam Xpress nabyla vlastnictví aktiv a části pasiv společnosti Sernam SA za jejich tržní hodnotu, nepřevedla tato transakce na Sernam Xpress skutečné čerpání výhody z poskytnutí podpory ve výši 41 milionů EUR. Kromě toho Komise údajně nemůže tvrdit, že společnost Sernam SA se po prodeji svých aktiv stala prázdnou skořápkou, od níž by nebylo možno získat zpět podporu, jež byla prohlášena za neslučitelnou. Podobný argument byl již rozebrán v rozsudku ve věci CDA a Soud prvního stupně ho odmítl (21). |
| --- | --- |

(80)

Protože, podle francouzských orgánů, společnost Sernam Xpress nabyla vlastnictví aktiv a části pasiv společnosti Sernam SA za jejich tržní hodnotu, nepřevedla tato transakce na Sernam Xpress skutečné čerpání výhody z poskytnutí podpory ve výši 41 milionů EUR. Kromě toho Komise údajně nemůže tvrdit, že společnost Sernam SA se po prodeji svých aktiv stala prázdnou skořápkou, od níž by nebylo možno získat zpět podporu, jež byla prohlášena za neslučitelnou. Podobný argument byl již rozebrán v rozsudku ve věci CDA a Soud prvního stupně ho odmítl (21).

| (81) | Francouzské orgány zdůrazňují, že postoupení aktiv společnosti Sernam SA v celku byla možnost, s níž Komise výslovně počítala. Skutečnost, že SNCF postoupila aktiva společnosti Sernam v celku za tržní cenu určité společnosti prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení, nelze údajně v žádném případě považovat za obejití Komise. |
| --- | --- |

(81)

Francouzské orgány zdůrazňují, že postoupení aktiv společnosti Sernam SA v celku byla možnost, s níž Komise výslovně počítala. Skutečnost, že SNCF postoupila aktiva společnosti Sernam v celku za tržní cenu určité společnosti prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení, nelze údajně v žádném případě považovat za obejití Komise.

| (82) | Tím spíše, že sama Komise usoudila, že podobné obejití je vyloučeno „tehdy, kromě toho, že k převodu dochází za tržní cenu, jedná-li se o převod „en bloc“ majetku společnosti, která je příjemcem podpory, a tento převod je proveden v rámci bezpodmínečného postupu otevřeného pro všechny soutěžitele této společnosti“ (22). |
| --- | --- |

(82)

Tím spíše, že sama Komise usoudila, že podobné obejití je vyloučeno „tehdy, kromě toho, že k převodu dochází za tržní cenu, jedná-li se o převod „en bloc“ majetku společnosti, která je příjemcem podpory, a tento převod je proveden v rámci bezpodmínečného postupu otevřeného pro všechny soutěžitele této společnosti“ (22).

| (83) | Pokud jde o tvrzení Komise (23), podle nějž transakce prý neumožnila pouze skrýt aktiva, jak to umožňuje rozsudek ve věci CDA, ale také vytvořit strukturu, jež umožňuje financovat nové investice, jako je koupě společnosti Coulonge, stačilo by konstatování, že k nabytí společnosti Coulonge společností Sernam Xpress došlo údajně zároveň s převzetím Sernam Xpress fondem BCP a že společnost Sernam Xpress mohla přistoupit k této akvizici, protože se mohla opřít o své převzetí fondem BCP, který dodal disponibilní hotovost. |
| --- | --- |

(83)

Pokud jde o tvrzení Komise (23), podle nějž transakce prý neumožnila pouze skrýt aktiva, jak to umožňuje rozsudek ve věci CDA, ale také vytvořit strukturu, jež umožňuje financovat nové investice, jako je koupě společnosti Coulonge, stačilo by konstatování, že k nabytí společnosti Coulonge společností Sernam Xpress došlo údajně zároveň s převzetím Sernam Xpress fondem BCP a že společnost Sernam Xpress mohla přistoupit k této akvizici, protože se mohla opřít o své převzetí fondem BCP, který dodal disponibilní hotovost.

| (84) | Na rozdíl od pochyb vyjádřených Komisí je tak údajně splněna podmínka, kterou francouzské orgány označují jako „třetí kritérium“ rozsudku ve věci CDA. |
| --- | --- |

(84)

Na rozdíl od pochyb vyjádřených Komisí je tak údajně splněna podmínka, kterou francouzské orgány označují jako „třetí kritérium“ rozsudku ve věci CDA.

2.7.4.   Nové podpory ve prospěch společností Sernam Xpress a/nebo Financière Sernam

| (85) | Pokud jde o existenci nových podpor v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 (navýšení kapitálu Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF; navýšení kapitálu Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF; záruky poskytnuté SNCF společnosti Financière Sernam; zrušující doložka), francouzské orgány se domnívají, že v případě prodeje za tržní cenu následkem transparentního a otevřeného nabídkové řízení a za náklady nižší než náklady případné likvidace neobsahuje tento prodej prvky podpory. |
| --- | --- |

(85)

Pokud jde o existenci nových podpor v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 (navýšení kapitálu Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF; navýšení kapitálu Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF; záruky poskytnuté SNCF společnosti Financière Sernam; zrušující doložka), francouzské orgány se domnívají, že v případě prodeje za tržní cenu následkem transparentního a otevřeného nabídkové řízení a za náklady nižší než náklady případné likvidace neobsahuje tento prodej prvky podpory.

| (86) | Záporná cena nabídnutá společností Financière Sernam navíc údajně odpovídá odhadům nezávislých znalců. |
| --- | --- |

(86)

Záporná cena nabídnutá společností Financière Sernam navíc údajně odpovídá odhadům nezávislých znalců.

| (87) | Francouzské orgány upřesňují, že zrušující doložka byla vložena do memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 na žádost společnosti Financière Sernam, a to pouze z toho důvodu, aby tuto společnost chránila před rizikem záporného rozhodnutí Komise. Francouzské orgány soudí, že bez tohoto druhu doložky by nebylo žádné postoupení aktiv možné, a tvrdí, že Komise údajně tuto doložku v předchozím případě nezpochybnila (24). |
| --- | --- |

(87)

Francouzské orgány upřesňují, že zrušující doložka byla vložena do memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 na žádost společnosti Financière Sernam, a to pouze z toho důvodu, aby tuto společnost chránila před rizikem záporného rozhodnutí Komise. Francouzské orgány soudí, že bez tohoto druhu doložky by nebylo žádné postoupení aktiv možné, a tvrdí, že Komise údajně tuto doložku v předchozím případě nezpochybnila (24).

3.   POSOUZENÍ KOMISE

3.1.   PŘIPOMENUTÍ ODŮVODNĚNÍ ČLÁNKU 3 ROZHODNUTÍ SERNAM 2

| (88) | Úvodem Komise připomíná, že toto řízení bylo zahájeno podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (25), protože Komise měla informace, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2, a to po neoprávněném použití podpory rovněž podmíněně povolené rozhodnutím Sernam 1. |
| --- | --- |

(88)

Úvodem Komise připomíná, že toto řízení bylo zahájeno podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (25), protože Komise měla informace, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2, a to po neoprávněném použití podpory rovněž podmíněně povolené rozhodnutím Sernam 1.

| (89) | Komise soudí, že je nutno připomenout důvody, které ji vedly k uložení podmínek stanovených v článku 3 rozhodnutí Sernam 2 (26):
  „[...] s ohledem na neoprávněné použití podpory, konstatované výše, a s ohledem na prodloužení doby trvání plánu na restrukturalizaci se Komise dále domnívá, že Sernam musí poskytnout zvláštní vyrovnání tím, že se trvale vzdá segmentu trhu s velkou nadměrnou kapacitou, aby bylo možné odůvodnit schválení části příslušné podpory.
  Poskytnutí státních podpor v případě nadměrné strukturální kapacity až poklesu na těchto trzích, by skutečně s okamžitým následkem dalo podniku, který musel zastavit svou činnost v důsledku uvedených obtíží, možnost uměle, ke škodě konkurenčních a finančně zdravých podniků, zaujímat část silně žádaných trhů. Tak je třeba zamezit, aby podpora měla nežádoucí účinek a ze žádaného trhu vyháněla finančně zdravé podniky ve prospěch podniků, které se svými vlastními prostředky ukazují jako neschopné k přežití.
  Komise se v tomto smyslu domnívá, že Sernam se musí trvale zříci svých činností v segmentech trhu s nadměrnou kapacitou, v tomto případě segmentu trhu se sběrnou službou/tradičními zásilkami zasílanými prostřednictvím silniční přepravy.
  I když Sernam takový ústup již zahájil, Komise se domnívá, že není dostatečný a že musí trvale pokračovat. Proto považuje za nutné stanovit podmínky, které i) umožní Sernamu pokračovat v rozvoji inovativní diverzifikace u vyvíjeného segmentu trhu (který tedy nevykazuje nadměrnou kapacitu) a ii) umožní nahradit v segmentech trhů s nadměrnou kapacitou, stagnací nebo poklesem služby Sernamu službami jiných hospodářských subjektů (výsledkem čehož je uvolnění částí trhu v těchto segmentech ze strany Sernamu).
  (...)
  Komise též připomíná, že v případě prodeje celé společnosti Sernam (aktiva i pasiva), zamýšleného francouzskými orgány, musí být v každém případě použity podmínky rozhodnutí (převzetí činností silniční přepravy Sernamu jinými podniky a diverzifikace činností Sernam v železniční nákladní přepravě). Pokud by Sernam měl naopak prodat svá aktiva v celku, Komise připomíná, že se tyto dvě výše uvedené podmínky, týkající se restrukturalizace společnosti, nepoužijí, vzhledem k tomu, že Sernam nebude působit v současné právní formě a uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“ |
| --- | --- |

(89)

Komise soudí, že je nutno připomenout důvody, které ji vedly k uložení podmínek stanovených v článku 3 rozhodnutí Sernam 2 (26):

„[...] s ohledem na neoprávněné použití podpory, konstatované výše, a s ohledem na prodloužení doby trvání plánu na restrukturalizaci se Komise dále domnívá, že Sernam musí poskytnout zvláštní vyrovnání tím, že se trvale vzdá segmentu trhu s velkou nadměrnou kapacitou, aby bylo možné odůvodnit schválení části příslušné podpory.

Poskytnutí státních podpor v případě nadměrné strukturální kapacity až poklesu na těchto trzích, by skutečně s okamžitým následkem dalo podniku, který musel zastavit svou činnost v důsledku uvedených obtíží, možnost uměle, ke škodě konkurenčních a finančně zdravých podniků, zaujímat část silně žádaných trhů. Tak je třeba zamezit, aby podpora měla nežádoucí účinek a ze žádaného trhu vyháněla finančně zdravé podniky ve prospěch podniků, které se svými vlastními prostředky ukazují jako neschopné k přežití.

Komise se v tomto smyslu domnívá, že Sernam se musí trvale zříci svých činností v segmentech trhu s nadměrnou kapacitou, v tomto případě segmentu trhu se sběrnou službou/tradičními zásilkami zasílanými prostřednictvím silniční přepravy.

I když Sernam takový ústup již zahájil, Komise se domnívá, že není dostatečný a že musí trvale pokračovat. Proto považuje za nutné stanovit podmínky, které i) umožní Sernamu pokračovat v rozvoji inovativní diverzifikace u vyvíjeného segmentu trhu (který tedy nevykazuje nadměrnou kapacitu) a ii) umožní nahradit v segmentech trhů s nadměrnou kapacitou, stagnací nebo poklesem služby Sernamu službami jiných hospodářských subjektů (výsledkem čehož je uvolnění částí trhu v těchto segmentech ze strany Sernamu).

(...)

Komise též připomíná, že v případě prodeje celé společnosti Sernam (aktiva i pasiva), zamýšleného francouzskými orgány, musí být v každém případě použity podmínky rozhodnutí (převzetí činností silniční přepravy Sernamu jinými podniky a diverzifikace činností Sernam v železniční nákladní přepravě). Pokud by Sernam měl naopak prodat svá aktiva v celku, Komise připomíná, že se tyto dvě výše uvedené podmínky, týkající se restrukturalizace společnosti, nepoužijí, vzhledem k tomu, že Sernam nebude působit v současné právní formě a uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“

| (90) | Rozhodnutí Sernam 2 tak pro Sernam SA počítá se dvěma různými scénáři prodeje: prodej celé společnosti Sernam SA (aktiva a pasiva) a prodej pouze aktiv. V prvním případě podléhá společnost, jež nabude aktiva a pasiva, podmínkám uvedeným v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 a v druhém případě se tyto podmínky neuplatňují. |
| --- | --- |

(90)

Rozhodnutí Sernam 2 tak pro Sernam SA počítá se dvěma různými scénáři prodeje: prodej celé společnosti Sernam SA (aktiva a pasiva) a prodej pouze aktiv. V prvním případě podléhá společnost, jež nabude aktiva a pasiva, podmínkám uvedeným v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 a v druhém případě se tyto podmínky neuplatňují.

| (91) | Dále je nutno připomenout širší souvislosti, do kterých zapadají rozhodnutí Komise Sernam 1 a Sernam 2. Sernam SA byla trvale ztrátová společnost, jež využívala podpor státu na provoz, které jí vyplácela mateřská společnost SNCF a které byly pro přežití podniku nezbytné. |
| --- | --- |

(91)

Dále je nutno připomenout širší souvislosti, do kterých zapadají rozhodnutí Komise Sernam 1 a Sernam 2. Sernam SA byla trvale ztrátová společnost, jež využívala podpor státu na provoz, které jí vyplácela mateřská společnost SNCF a které byly pro přežití podniku nezbytné.

| (92) | Bylo nutno ukončit umělé přežívání společnosti, která neoprávněně zaujímala podíly na trhu, i když nebyla konkurenceschopná. Z uvedeného vyplývá, že na jedné straně skončila pravidelná pomoc státu společnosti Sernam a na druhé straně měla buď být ukončena narušování hospodářské soutěže vyvolávaná touto pomocí, nebo být provázena vyrovnávacími opatřeními. Mělo tak dojít k vrácení 41 milionů EUR neoprávněných a neslučitelných podpor poskytnutých společnosti Sernam v období 2001–2004 a oproti podpoře na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR měla být ukončena vyrovnávací opatření, čímž by se uvolnily podíly na trhu. |
| --- | --- |

(92)

Bylo nutno ukončit umělé přežívání společnosti, která neoprávněně zaujímala podíly na trhu, i když nebyla konkurenceschopná. Z uvedeného vyplývá, že na jedné straně skončila pravidelná pomoc státu společnosti Sernam a na druhé straně měla buď být ukončena narušování hospodářské soutěže vyvolávaná touto pomocí, nebo být provázena vyrovnávacími opatřeními. Mělo tak dojít k vrácení 41 milionů EUR neoprávněných a neslučitelných podpor poskytnutých společnosti Sernam v období 2001–2004 a oproti podpoře na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR měla být ukončena vyrovnávací opatření, čímž by se uvolnily podíly na trhu.

| (93) | Komise ovšem hned zpočátku zjišťuje, že způsob, kterým Francie zamýšlela provést rozhodnutí z roku 2004, je přímo v rozporu se sledovanými cíli. Francouzské orgány totiž pod záštitou provádění tohoto rozhodnutí pokračovaly v poskytování provozních podpor, snažily se zachovat hospodářské přežití podniku bez uvolnění podílů na trhu a naopak se pokoušely jeho konkurenční postavení posílit. |
| --- | --- |

(93)

Komise ovšem hned zpočátku zjišťuje, že způsob, kterým Francie zamýšlela provést rozhodnutí z roku 2004, je přímo v rozporu se sledovanými cíli. Francouzské orgány totiž pod záštitou provádění tohoto rozhodnutí pokračovaly v poskytování provozních podpor, snažily se zachovat hospodářské přežití podniku bez uvolnění podílů na trhu a naopak se pokoušely jeho konkurenční postavení posílit.

| (94) | V tomto stádiu je nutno přistoupit k metodickému přezkumu prostředků, které francouzské orgány uplatnily pro dosažení svých cílů. |
| --- | --- |

(94)

V tomto stádiu je nutno přistoupit k metodickému přezkumu prostředků, které francouzské orgány uplatnily pro dosažení svých cílů.

3.2.   ZNEUŽITÍ PODPORY POVOLENÉ ROZHODNUTÍM SERNAM 2

| (95) | Francouzské orgány potvrzují, že podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Komise se proto může omezit na ověření, zda Francie dodržela podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Pro připomínku tento odstavec zní:
  „V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“ |
| --- | --- |

(95)

Francouzské orgány potvrzují, že podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Komise se proto může omezit na ověření, zda Francie dodržela podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Pro připomínku tento odstavec zní:

„V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“

| (96) | Jak bude doloženo následovně, Francie tyto podmínky nedodržela. |
| --- | --- |

(96)

Jak bude doloženo následovně, Francie tyto podmínky nedodržela.

3.2.1.   Dne 30. června 2005 k převedení činností nedošlo

| (97) | Z připomínek francouzských orgánů a prvního stěžovatele vyplývá, že dne 30. června 2005 vedení SNCF pouze v zásadě schválilo pevnou nabídku společnosti Financière Sernam. Memorandum o porozumění, které zavazuje všechny strany podílející se na transakci, bylo přitom podepsáno až 21. července 2005 a různé převodní transakce byly uskutečněny až 17. října 2005. |
| --- | --- |

(97)

Z připomínek francouzských orgánů a prvního stěžovatele vyplývá, že dne 30. června 2005 vedení SNCF pouze v zásadě schválilo pevnou nabídku společnosti Financière Sernam. Memorandum o porozumění, které zavazuje všechny strany podílející se na transakci, bylo přitom podepsáno až 21. července 2005 a různé převodní transakce byly uskutečněny až 17. října 2005.

| (98) | Komise z uvedeného dospívá k závěru, že k převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nedošlo nejpozději dne 30. června 2005, jak to přesto vyžadovala podmínka stanovená rozhodnutím Sernam 2. Již tato skutečnost by stačila k závěru, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2. |
| --- | --- |

(98)

Komise z uvedeného dospívá k závěru, že k převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nedošlo nejpozději dne 30. června 2005, jak to přesto vyžadovala podmínka stanovená rozhodnutím Sernam 2. Již tato skutečnost by stačila k závěru, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.

3.2.2.   Převedení činností nepředstavuje prodej
   (27)

| (99) | Prodejní smlouva v právních řádech členských států Unie spočívá na zásadách vypracovaných římským právem (emptio venditio). Prodej spočívá v převodu vlastnictví určitého majetku oproti uhrazení určité ceny. Jak zdůrazňuje francouzská vláda v souvislosti s francouzským právem, musí být tato cena pozitivní. |
| --- | --- |

(99)

Prodejní smlouva v právních řádech členských států Unie spočívá na zásadách vypracovaných římským právem (emptio venditio). Prodej spočívá v převodu vlastnictví určitého majetku oproti uhrazení určité ceny. Jak zdůrazňuje francouzská vláda v souvislosti s francouzským právem, musí být tato cena pozitivní.

| (100) | Transakce, při níž osoba, jež chce převést vlastnictví jednoho nebo více zboží, nabízí jejich nabyvateli peníze, nepředstavuje prodej, ale jiný typ smlouvy. |
| --- | --- |

(100)

Transakce, při níž osoba, jež chce převést vlastnictví jednoho nebo více zboží, nabízí jejich nabyvateli peníze, nepředstavuje prodej, ale jiný typ smlouvy.

| (101) | V tomto konkrétním případě zaplatila SNCF částku 59 milionů EUR za navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR a společnosti Sernam Xpress ve výši 2 miliony EUR a společnosti Financière Sernam poskytla různé záruky. Uhrazení částky 2 milionů EUR společností Financière Sernam společnostem SNCF a Sernam SA vyrovnává navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress, nikoliv ale ostatní součásti transakce. Smlouvu uzavřenou mezi SNCF a Financière Sernam nelze proto označit za prodejní. Tuto skutečnost francouzské orgány ostatně nepopírají, když vysvětlují, že jednotlivá převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavují prodej, protože francouzské právo by jim neumožnilo provést prodej, který by vedl k takovému výsledku. |
| --- | --- |

(101)

V tomto konkrétním případě zaplatila SNCF částku 59 milionů EUR za navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR a společnosti Sernam Xpress ve výši 2 miliony EUR a společnosti Financière Sernam poskytla různé záruky. Uhrazení částky 2 milionů EUR společností Financière Sernam společnostem SNCF a Sernam SA vyrovnává navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress, nikoliv ale ostatní součásti transakce. Smlouvu uzavřenou mezi SNCF a Financière Sernam nelze proto označit za prodejní. Tuto skutečnost francouzské orgány ostatně nepopírají, když vysvětlují, že jednotlivá převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavují prodej, protože francouzské právo by jim neumožnilo provést prodej, který by vedl k takovému výsledku.

| (102) | Komise dochází k závěru, že smlouva uzavřená mezi SNCF a společností Financière Sernam nepředstavuje prodej. Z tohoto důvodu není také dodržen čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, protože k žádnému prodeji nedošlo. Francie proto zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2. |
| --- | --- |

(102)

Komise dochází k závěru, že smlouva uzavřená mezi SNCF a společností Financière Sernam nepředstavuje prodej. Z tohoto důvodu není také dodržen čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, protože k žádnému prodeji nedošlo. Francie proto zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.

3.2.3.   Převedení činností nepředstavuje prodej aktiv, ale převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv)

| (103) | I za předpokladu, že by převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam představovalo prodej, dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 předpokládá, že se tento prodej týká pouze aktiv a ne celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Uvedené vyplývá z 217. bodu odůvodnění rozhodnutí Sernam 2, který je citován v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(103)

I za předpokladu, že by převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam představovalo prodej, dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 předpokládá, že se tento prodej týká pouze aktiv a ne celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Uvedené vyplývá z 217. bodu odůvodnění rozhodnutí Sernam 2, který je citován v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.

| (104) | Jak je uvedeno v oddílu 2.4, převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, provedené SNCF, je založeno na využívání společností Sernam SA její dceřiné společnosti Sernam Xpress, kterou plně vlastní a na kterou byla převedena aktiva Sernam SA a také její pasiva s výjimkou některých jejích závazků vůči mateřské společnosti SNCF. Před tímto převodem přistoupila SNCF na navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR a tato disponibilní likvidita byla zahrnuta do převáděných aktiv. Po provedení převodu přistoupila SNCF k navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress v částce 2 milionů EUR. Poté byly akcie společnosti Sernam Xpress prodány společnosti Financière Sernam za stejnou částku (2 miliony EUR). |
| --- | --- |

(104)

Jak je uvedeno v oddílu 2.4, převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, provedené SNCF, je založeno na využívání společností Sernam SA její dceřiné společnosti Sernam Xpress, kterou plně vlastní a na kterou byla převedena aktiva Sernam SA a také její pasiva s výjimkou některých jejích závazků vůči mateřské společnosti SNCF. Před tímto převodem přistoupila SNCF na navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR a tato disponibilní likvidita byla zahrnuta do převáděných aktiv. Po provedení převodu přistoupila SNCF k navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress v částce 2 milionů EUR. Poté byly akcie společnosti Sernam Xpress prodány společnosti Financière Sernam za stejnou částku (2 miliony EUR).

| (105) | Jak je uvedeno v oddílu 2.7.1.3, francouzské orgány odůvodňují nutnost této transakce jak francouzským právem, tak rozhodnutím Sernam 2. |
| --- | --- |

(105)

Jak je uvedeno v oddílu 2.7.1.3, francouzské orgány odůvodňují nutnost této transakce jak francouzským právem, tak rozhodnutím Sernam 2.

| (106) | Zdůrazňují, že celkový výsledek transakce je stejný jako výsledek prodeje aktiv. Je ji prý nutno proto považovat za prodej aktiv Sernam SA v celku, a to ve smyslu čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. |
| --- | --- |

(106)

Zdůrazňují, že celkový výsledek transakce je stejný jako výsledek prodeje aktiv. Je ji prý nutno proto považovat za prodej aktiv Sernam SA v celku, a to ve smyslu čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.

| (107) | Komise dospívá k jinému závěru, a to ze dvou důvodů. |
| --- | --- |

(107)

Komise dospívá k jinému závěru, a to ze dvou důvodů.

3.2.3.1.   Převedení spočívá v převodu aktiv a pasiv v celku v rámci jedné skupiny, po němž následuje prodej akcií (share deal) dceřiné společnosti, jež je nabyla

| (108) | Transakce provedená společností SNCF umožnila společnosti Financière Sernam nabýt akcie společnosti Sernam Xpress, a tudíž přistoupit k prodeji akcií („share deal“). |
| --- | --- |

(108)

Transakce provedená společností SNCF umožnila společnosti Financière Sernam nabýt akcie společnosti Sernam Xpress, a tudíž přistoupit k prodeji akcií („share deal“).

| (109) | SNCF sice nejprve provedla transakci označovanou podle francouzských orgánů francouzským právem za „částečný vklad aktiv“ (ve skutečnosti aktiv a pasiv). Ovšem ani v případě oddělené analýzy nelze tuto transakci označit za „prodej aktiv třetí straně“. Uskutečnila se za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, a nepředstavuje proto prodej (viz oddíl 3.2.2). Netýká se navíc pouze aktiv, ale také všech pasiv, s výjimkou některých závazků Sernam SA vůči své mateřské společnosti SNCF. Jednalo se tak o převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) a ne o prodej pouhých aktiv (viz také oddíl 3.2.3.2). |
| --- | --- |

(109)

SNCF sice nejprve provedla transakci označovanou podle francouzských orgánů francouzským právem za „částečný vklad aktiv“ (ve skutečnosti aktiv a pasiv). Ovšem ani v případě oddělené analýzy nelze tuto transakci označit za „prodej aktiv třetí straně“. Uskutečnila se za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, a nepředstavuje proto prodej (viz oddíl 3.2.2). Netýká se navíc pouze aktiv, ale také všech pasiv, s výjimkou některých závazků Sernam SA vůči své mateřské společnosti SNCF. Jednalo se tak o převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) a ne o prodej pouhých aktiv (viz také oddíl 3.2.3.2).

| (110) | Nakonec bylo toto převedení provedeno na dceřinou společnost v plném vlastnictví, kterou byla společnost Sernam Xpress, tedy subjekt vytvořený ad hoc a určený k převzetí aktiv a pasiv společnosti Sernam SA s jediným cílem, aby byla sama prodána společnosti Financière Sernam. Tento vklad tak nebyl učiněn do třetího podniku, který by byl na SNCF nezávislý. |
| --- | --- |

(110)

Nakonec bylo toto převedení provedeno na dceřinou společnost v plném vlastnictví, kterou byla společnost Sernam Xpress, tedy subjekt vytvořený ad hoc a určený k převzetí aktiv a pasiv společnosti Sernam SA s jediným cílem, aby byla sama prodána společnosti Financière Sernam. Tento vklad tak nebyl učiněn do třetího podniku, který by byl na SNCF nezávislý.

| (111) | Akcie společnosti Sernam Xpress byly poté prodány společnosti Financière Sernam, což také nepředstavuje prodej aktiv třetí straně, ale převedení akcií nebo-li share deal (a tedy převedení celého podniku). |
| --- | --- |

(111)

Akcie společnosti Sernam Xpress byly poté prodány společnosti Financière Sernam, což také nepředstavuje prodej aktiv třetí straně, ale převedení akcií nebo-li share deal (a tedy převedení celého podniku).

| (112) | Žádná z transakcí provedených SNCF proto nepředstavuje prodej aktiv společnosti Sernam SA v celku společnosti bez právní vazby na SNCF, a podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nebyly tudíž splněny. |
| --- | --- |

(112)

Žádná z transakcí provedených SNCF proto nepředstavuje prodej aktiv společnosti Sernam SA v celku společnosti bez právní vazby na SNCF, a podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nebyly tudíž splněny.

3.2.3.2.   Převedení se neomezuje na aktiva, ale zahrnuje celou společnost SA (aktiva a pasiva)

| (113) | Bod odůvodnění č. 217 rozhodnutí Sernam 2 uvedený v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí stanoví jasné rozlišení mezi prodejem aktiv na jedné straně a prodejem celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) na straně druhé. Z tohoto bodu odůvodnění jasně vyplývá, že pokud by francouzské orgány musely, jak měly v úmyslu v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, přistoupit na prodej celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv), měly za povinnost dodržet podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2. |
| --- | --- |

(113)

Bod odůvodnění č. 217 rozhodnutí Sernam 2 uvedený v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí stanoví jasné rozlišení mezi prodejem aktiv na jedné straně a prodejem celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) na straně druhé. Z tohoto bodu odůvodnění jasně vyplývá, že pokud by francouzské orgány musely, jak měly v úmyslu v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, přistoupit na prodej celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv), měly za povinnost dodržet podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2.

| (114) | Výsledkem různých převodních transakcí je, že společnost Financière Sernam nabytím společnosti Sernam Xpress získává v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2 všechna aktiva a pasiva společnosti Sernam SA kromě následujícího: na jedné straně se aktiva navýšila vložením částky 57 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam SA a 2 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam Xpress (viz také oddíl 3.2.4 tohoto rozhodnutí) a jednak se pasiva snížila o výši akcionářské půjčky získanou společností Sernam SA od skupiny SNCF, která odpovídala pasivu za zrušení smlouvy „IBM – GPS“, a o částku závazku vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR. |
| --- | --- |

(114)

Výsledkem různých převodních transakcí je, že společnost Financière Sernam nabytím společnosti Sernam Xpress získává v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2 všechna aktiva a pasiva společnosti Sernam SA kromě následujícího: na jedné straně se aktiva navýšila vložením částky 57 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam SA a 2 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam Xpress (viz také oddíl 3.2.4 tohoto rozhodnutí) a jednak se pasiva snížila o výši akcionářské půjčky získanou společností Sernam SA od skupiny SNCF, která odpovídala pasivu za zrušení smlouvy „IBM – GPS“, a o částku závazku vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR.

| (115) | Tyto okrajové úpravy ovšem nemohou zastřít skutečnost, že zásadní část aktiv a pasiv společnosti Sernam SA byla skutečně převedena nejprve na společnost Sernam Xpress a poté na společnost Financière Sernam. |
| --- | --- |

(115)

Tyto okrajové úpravy ovšem nemohou zastřít skutečnost, že zásadní část aktiv a pasiv společnosti Sernam SA byla skutečně převedena nejprve na společnost Sernam Xpress a poté na společnost Financière Sernam.

| (116) | Převedení činností tak nepředstavuje prodej aktiv ale, až na některé výjimky, převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy, a to také z tohoto důvodu. |
| --- | --- |

(116)

Převedení činností tak nepředstavuje prodej aktiv ale, až na některé výjimky, převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy, a to také z tohoto důvodu.

3.2.4.   Převedení se neomezuje na aktiva vlastněná společností Sernam SA v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, ale byla navýšena o částku 59 milionů EUR

| (117) | Na straně aktiv Komise rovněž zaznamenává, že navýšením kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress došlo k přidání částky ve výši 59 milionů EUR a že při zohlednění úhrady ve výši 2 milionů EUR společností Financière Sernam představuje tento dodatek z hospodářského hlediska částku 57 milionů EUR. Takový dodatek k aktivům čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nepovoluje. |
| --- | --- |

(117)

Na straně aktiv Komise rovněž zaznamenává, že navýšením kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress došlo k přidání částky ve výši 59 milionů EUR a že při zohlednění úhrady ve výši 2 milionů EUR společností Financière Sernam představuje tento dodatek z hospodářského hlediska částku 57 milionů EUR. Takový dodatek k aktivům čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nepovoluje.

3.2.5.   Převedení činností neproběhlo prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení

| (118) | Francouzské orgány nejprve připravily otevřené a transparentní řízení. Na konci tohoto řízení ovšem SNCF neobdržela žádnou závaznou nabídku. |
| --- | --- |

(118)

Francouzské orgány nejprve připravily otevřené a transparentní řízení. Na konci tohoto řízení ovšem SNCF neobdržela žádnou závaznou nabídku.

| (119) | Po neúspěšném otevřeném a transparentním řízení byla smlouva ohledně různých převodů činností společnosti Sernam SA uzavřena se společností Financière Sernam. Protože se posledně jmenovaná společnost nezúčastnila jako taková a nezávislým způsobem otevřeného a transparentního řízení, převedení činností prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení se tak nakonec neuskutečnilo. |
| --- | --- |

(119)

Po neúspěšném otevřeném a transparentním řízení byla smlouva ohledně různých převodů činností společnosti Sernam SA uzavřena se společností Financière Sernam. Protože se posledně jmenovaná společnost nezúčastnila jako taková a nezávislým způsobem otevřeného a transparentního řízení, převedení činností prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení se tak nakonec neuskutečnilo.

| (120) | Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy rovněž z tohoto důvodu. |
| --- | --- |

(120)

Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy rovněž z tohoto důvodu.

3.2.6.   Cíl prodeje aktiv nebyl dodržen

| (121) | Rozhodnutí Sernam 2 vysvětluje ve svém bodě odůvodnění č. 217 cíl prodeje aktiv takto:
  „Sernam [...] uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“ |
| --- | --- |

(121)

Rozhodnutí Sernam 2 vysvětluje ve svém bodě odůvodnění č. 217 cíl prodeje aktiv takto:

„Sernam [...] uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“

| (122) | Cílem prodeje aktiv tak bylo uvolnění částí trhu a aktiv společnosti Sernam SA a zároveň umožnit třetímu subjektu tato aktiva používat. Prodej aktiv měl tedy za cíl přerušit hospodářskou činnost společnosti Sernam SA. |
| --- | --- |

(122)

Cílem prodeje aktiv tak bylo uvolnění částí trhu a aktiv společnosti Sernam SA a zároveň umožnit třetímu subjektu tato aktiva používat. Prodej aktiv měl tedy za cíl přerušit hospodářskou činnost společnosti Sernam SA.

| (123) | V tomto konkrétním případě nabylo ovšem celou společnost Sernam SA její vedení, které se seskupilo v budoucí společnosti Financière Sernam. Nepřerušení hospodářské činnosti je úplné. Podnik je zbaven značné části svého dluhu a získal volný kapitál ve výši 59 milionů EUR, z nichž 57 milionů připadá z hospodářského hlediska na SNCF. Kromě skutečnosti, že provedená transakce nedodržuje podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, neumožňuje navíc ani dosáhnout cílů sledovaných tímto rozhodnutím. Vede naopak k posílení hospodářského subjektu, které může zhoršit narušení hospodářské soutěže, zatímco opatření uložená rozhodnutím měla za cíl právě jeho zmírnění. |
| --- | --- |

(123)

V tomto konkrétním případě nabylo ovšem celou společnost Sernam SA její vedení, které se seskupilo v budoucí společnosti Financière Sernam. Nepřerušení hospodářské činnosti je úplné. Podnik je zbaven značné části svého dluhu a získal volný kapitál ve výši 59 milionů EUR, z nichž 57 milionů připadá z hospodářského hlediska na SNCF. Kromě skutečnosti, že provedená transakce nedodržuje podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, neumožňuje navíc ani dosáhnout cílů sledovaných tímto rozhodnutím. Vede naopak k posílení hospodářského subjektu, které může zhoršit narušení hospodářské soutěže, zatímco opatření uložená rozhodnutím měla za cíl právě jeho zmírnění.

3.2.7.   Argumenty předložené Francií neumožňují prokázat dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2

| (124) | Tvrzení Francie, podle nějž transakce brány jako celek údajně odpovídají prodeji aktiv v celku, nelze přijmout. Prvním příznačným rysem prodeje aktiv v celku je již z jeho podstaty skutečnost, že nemůže být založen na prodeji akcií. Komise proto nemůže přijmout tvrzení, podle nějž se několik různých právních aktů (částečný vklad aktiv a pasiv a následující share deal) rovná jednomu danému právnímu aktu (prodej aktiv), pokud jeden ze skutečně provedených právních aktů představuje vyvrácení hledaného právního aktu. |
| --- | --- |

(124)

Tvrzení Francie, podle nějž transakce brány jako celek údajně odpovídají prodeji aktiv v celku, nelze přijmout. Prvním příznačným rysem prodeje aktiv v celku je již z jeho podstaty skutečnost, že nemůže být založen na prodeji akcií. Komise proto nemůže přijmout tvrzení, podle nějž se několik různých právních aktů (částečný vklad aktiv a pasiv a následující share deal) rovná jednomu danému právnímu aktu (prodej aktiv), pokud jeden ze skutečně provedených právních aktů představuje vyvrácení hledaného právního aktu.

| (125) | Stejně tak nelze přijmout tvrzení, podle nějž francouzské právo neumožňuje přímý prodej aktiv společnosti Sernam SA společnosti Financière Sernam. Zaprvé je nutno připomenout, že rozhodnutí Sernam 2 ponechávalo Francii možnost dvou alternativních řešení, jak toto rozhodnutí provést. Za předpokladu, že by se prodej aktiv ukázal jako nemožný, mohly francouzské orgány stále provést toto rozhodnutí podle možnosti, s níž počítá čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 (omezit vlastní činnosti společnosti Sernam SA na pouhou dopravu zásilek po železnici, přičemž by dopravu po silnici zajišťovali subdodavatelé). Zadruhé, pokud by se věřitelské třetí strany skutečně postavily proti prodeji za zápornou cenu, mohlo být na společnost Sernam SA uvaleno kolektivní úpadkové řízení, v jehož rámci by k prodeji aktiv mohlo dojít. |
| --- | --- |

(125)

Stejně tak nelze přijmout tvrzení, podle nějž francouzské právo neumožňuje přímý prodej aktiv společnosti Sernam SA společnosti Financière Sernam. Zaprvé je nutno připomenout, že rozhodnutí Sernam 2 ponechávalo Francii možnost dvou alternativních řešení, jak toto rozhodnutí provést. Za předpokladu, že by se prodej aktiv ukázal jako nemožný, mohly francouzské orgány stále provést toto rozhodnutí podle možnosti, s níž počítá čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 (omezit vlastní činnosti společnosti Sernam SA na pouhou dopravu zásilek po železnici, přičemž by dopravu po silnici zajišťovali subdodavatelé). Zadruhé, pokud by se věřitelské třetí strany skutečně postavily proti prodeji za zápornou cenu, mohlo být na společnost Sernam SA uvaleno kolektivní úpadkové řízení, v jehož rámci by k prodeji aktiv mohlo dojít.

| (126) | Pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Francouzské orgány sice dne 24. listopadu 2004 Komisi navštívily a dne 21. prosince 2004 ji dopisem úředně informovaly o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by ovšem popsaly zásadní prvky tohoto postupu, je ale nutno zdůraznit, že Francie v žádném okamžiku Komisi neoznámila změnu plánu restrukturalizace, který Komise ve svém rozhodnutí Sernam 2 podmínečně schválila. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (28) ale ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise. |
| --- | --- |

(126)

Pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Francouzské orgány sice dne 24. listopadu 2004 Komisi navštívily a dne 21. prosince 2004 ji dopisem úředně informovaly o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by ovšem popsaly zásadní prvky tohoto postupu, je ale nutno zdůraznit, že Francie v žádném okamžiku Komisi neoznámila změnu plánu restrukturalizace, který Komise ve svém rozhodnutí Sernam 2 podmínečně schválila. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (28) ale ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.

| (127) | Komise ale nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla. |
| --- | --- |

(127)

Komise ale nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.

3.2.8.   Závěr: Francie nedodržela článek 3 rozhodnutí Sernam 2 a zneužila podporu ve výši 503 milionů EUR

| (128) | Jako závěr zastává Komise názor, že článek 3 rozhodnutí Sernam 2 nebyl dodržen. Došlo proto ke zneužití podpory na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR, kterou podmíněně povolilo rozhodnutí Sernam 2. |
| --- | --- |

(128)

Jako závěr zastává Komise názor, že článek 3 rozhodnutí Sernam 2 nebyl dodržen. Došlo proto ke zneužití podpory na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR, kterou podmíněně povolilo rozhodnutí Sernam 2.

3.2.9.   Podpora ve výši 503 milionů EUR není slučitelná s vnitřním trhem

| (129) | Protože podporu ve výši 503 milionů EUR příjemce použil za porušení rozhodnutí Sernam 2, není tato podpora na základě tohoto rozhodnutí slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(129)

Protože podporu ve výši 503 milionů EUR příjemce použil za porušení rozhodnutí Sernam 2, není tato podpora na základě tohoto rozhodnutí slučitelná s vnitřním trhem.

| (130) | Uvést důvody slučitelnosti podpory přísluší podle judikatury Soudního dvora členskému státu. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, dochází Komise k závěru, že podpora ve výši 503 milionů EUR je neslučitelná s vnitřním trhem a je nutno ji získat zpět, a to navýšenou o úroky ode dne, kdy byla dána k dispozici. |
| --- | --- |

(130)

Uvést důvody slučitelnosti podpory přísluší podle judikatury Soudního dvora členskému státu. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, dochází Komise k závěru, že podpora ve výši 503 milionů EUR je neslučitelná s vnitřním trhem a je nutno ji získat zpět, a to navýšenou o úroky ode dne, kdy byla dána k dispozici.

| (131) | Toto vrácení musí být vymáháno od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména od společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a byla dříve vykonávána společností Sernam SA (dnes likvidované) a poté společností Sernam Xpress (jejíž majetek byl pohlcen společností Financière Sernam následkem všeobecného převedení majetku). Je nutno se domnívat, že nejprve společnost Sernam Xpress převzala následkem transakce, jež proběhla uvnitř skupiny, všechny části aktiv a část pasiv společnosti Sernam SA. Společnost Sernam Xpress tak pokračovala ve výkonu hospodářské činnosti společnosti Sernam SA (viz rovněž podrobné prokázání v oddílu 3.3). Z důvodu všeobecného převodu majetku představuje poté společnost Financière Sernam právní nástupkyni společnosti Sernam Xpress. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, potom pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 503 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA. |
| --- | --- |

(131)

Toto vrácení musí být vymáháno od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména od společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a byla dříve vykonávána společností Sernam SA (dnes likvidované) a poté společností Sernam Xpress (jejíž majetek byl pohlcen společností Financière Sernam následkem všeobecného převedení majetku). Je nutno se domnívat, že nejprve společnost Sernam Xpress převzala následkem transakce, jež proběhla uvnitř skupiny, všechny části aktiv a část pasiv společnosti Sernam SA. Společnost Sernam Xpress tak pokračovala ve výkonu hospodářské činnosti společnosti Sernam SA (viz rovněž podrobné prokázání v oddílu 3.3). Z důvodu všeobecného převodu majetku představuje poté společnost Financière Sernam právní nástupkyni společnosti Sernam Xpress. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, potom pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 503 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.

3.3.   VRÁCENÍ PODPORY VE VÝŠI 41 MILIONŮ EUR

| (132) | Státní podpora ve výši 41 milionů EUR, kterou měla Francie od jejího příjemce získat zpět na základě rozhodnutí Sernam 2, byla zapsána do pasiv likvidace společnosti Sernam SA. |
| --- | --- |

(132)

Státní podpora ve výši 41 milionů EUR, kterou měla Francie od jejího příjemce získat zpět na základě rozhodnutí Sernam 2, byla zapsána do pasiv likvidace společnosti Sernam SA.

| (133) | Francouzské orgány se domnívají, že podle článku 4 rozhodnutí Sernam 2 má údajně převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam prostřednictvím řízení, jež označují za otevřené a transparentní, za následek omezení povinnosti vrácení pouze na společnost Sernam SA. |
| --- | --- |

(133)

Francouzské orgány se domnívají, že podle článku 4 rozhodnutí Sernam 2 má údajně převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam prostřednictvím řízení, jež označují za otevřené a transparentní, za následek omezení povinnosti vrácení pouze na společnost Sernam SA.

| (134) | Článek 4 rozhodnutí Sernam 2 zní takto:
  „Veškerý dílčí nebo celkový prodej Sernamu musí být proveden za tržní cenu a prostřednictvím transparentního řízení, otevřeného všem konkurentům. Za těchto podmínek připadne společnosti Sernam, pokud bude nadále existovat, úhrada podpory 41 mil. EUR.“ |
| --- | --- |

(134)

Článek 4 rozhodnutí Sernam 2 zní takto:

„Veškerý dílčí nebo celkový prodej Sernamu musí být proveden za tržní cenu a prostřednictvím transparentního řízení, otevřeného všem konkurentům. Za těchto podmínek připadne společnosti Sernam, pokud bude nadále existovat, úhrada podpory 41 mil. EUR.“

| (135) | Článek 4 rozlišuje, zda došlo či nedošlo k přerušení hospodářské činnosti společnosti Sernam. V případě zrušení této činnosti není nutno vrácení vymáhat od stran, které nabyly aktiva za tržní cenu v rámci otevřeného a transparentního řízení. |
| --- | --- |

(135)

Článek 4 rozlišuje, zda došlo či nedošlo k přerušení hospodářské činnosti společnosti Sernam. V případě zrušení této činnosti není nutno vrácení vymáhat od stran, které nabyly aktiva za tržní cenu v rámci otevřeného a transparentního řízení.

| (136) | Komise vedle toho zaznamenává, že Soudní dvůr a Tribunál ve svých judikaturách přikládají těmto stejným faktorům rozhodující význam. |
| --- | --- |

(136)

Komise vedle toho zaznamenává, že Soudní dvůr a Tribunál ve svých judikaturách přikládají těmto stejným faktorům rozhodující význam.

| (137) | Rozsudek ve věci SMI
   (29) rozlišuje v případě prodeje činností, jež byly příjemcem podpory, dvě možnosti, a to prodej podílů v podniku, po němž si podnik, který byl příjemcem podpory, zachová svou právní subjektivitu (share deal), a prodej všech nebo části aktiv podniku jinému podniku, po němž hospodářská činnost, jež byla příjemcem podpory, není nadále vykonávána stejnou právnickou osobou (asset deal). |
| --- | --- |

(137)

Rozsudek ve věci SMI
   (29) rozlišuje v případě prodeje činností, jež byly příjemcem podpory, dvě možnosti, a to prodej podílů v podniku, po němž si podnik, který byl příjemcem podpory, zachová svou právní subjektivitu (share deal), a prodej všech nebo části aktiv podniku jinému podniku, po němž hospodářská činnost, jež byla příjemcem podpory, není nadále vykonávána stejnou právnickou osobou (asset deal).

| (138) | Pokud jde o share deal, Soudní dvůr rozhodl, že: (30)

  „[...] je v případě, že podnik, který obdržel protiprávní podporu, je získán za tržní cenu, tj. za nejvyšší cenu, kterou by byl ochoten zaplatit soukromý investor za normálních podmínek hospodářské soutěže za tuto společnost ve stavu, v němž se – zejména po obdržení státní podpory – nachází, prvek podpory hodnocen za tržní cenu a zahrnut do kupní ceny. Za těchto podmínek nelze mít za to, že nabyvatel byl zvýhodněn ve vztahu k ostatním hospodářských subjektům na trhu (v tomto ohledu viz rozsudek ze dne 20. září 2001 ve věci Banks, C-390/98, Sb. rozh., s. I-6117, bod č. 77).
  Pokud jde o tento konkrétní příklad, podnik, jemuž byly poskytnuty protiprávní státní podpory, si zachoval svou právní subjektivitu a nadále vykonává na svůj účet činnosti dotované státními podporami. Tento podnik si proto běžně zachová konkurenční výhodu spojenou s uvedenými podporami, a proto je to právě on, kdo musí být povinen vrátit částku rovnající se výši těchto podpor. [...]“ |
| --- | --- |

(138)

Pokud jde o share deal, Soudní dvůr rozhodl, že: (30)

„[...] je v případě, že podnik, který obdržel protiprávní podporu, je získán za tržní cenu, tj. za nejvyšší cenu, kterou by byl ochoten zaplatit soukromý investor za normálních podmínek hospodářské soutěže za tuto společnost ve stavu, v němž se – zejména po obdržení státní podpory – nachází, prvek podpory hodnocen za tržní cenu a zahrnut do kupní ceny. Za těchto podmínek nelze mít za to, že nabyvatel byl zvýhodněn ve vztahu k ostatním hospodářských subjektům na trhu (v tomto ohledu viz rozsudek ze dne 20. září 2001 ve věci Banks, C-390/98, Sb. rozh., s. I-6117, bod č. 77).

Pokud jde o tento konkrétní příklad, podnik, jemuž byly poskytnuty protiprávní státní podpory, si zachoval svou právní subjektivitu a nadále vykonává na svůj účet činnosti dotované státními podporami. Tento podnik si proto běžně zachová konkurenční výhodu spojenou s uvedenými podporami, a proto je to právě on, kdo musí být povinen vrátit částku rovnající se výši těchto podpor. [...]“

| (139) | Pokud jde o asset deal, pokračuje Soudní dvůr takto: (31)

  „Je samozřejmě možné, aby se v případě, kdy jsou vyčleněné podniky založeny za účelem zachování kontinuity části činnosti podniku, který obdržel podporu a který vyhlásil úpadek, v případě nutnosti rovněž od těchto podniků požadovalo navrácení dotyčné podpory, pokud se zjistí, že nadále využívají konkurenční výhodu spojenou se získáním podpory. Mohlo by tomu být tak zejména v případě, kdy tyto podniky přistupují ke skupování aktiv společnosti v likvidaci, aniž by za ně hradily cenu odpovídající tržním podmínkám, nebo pokud se prokáže, že vznik těchto podniků měl za důsledek obejití povinnosti vrátit tyto podpory.“ |
| --- | --- |

(139)

Pokud jde o asset deal, pokračuje Soudní dvůr takto: (31)

„Je samozřejmě možné, aby se v případě, kdy jsou vyčleněné podniky založeny za účelem zachování kontinuity části činnosti podniku, který obdržel podporu a který vyhlásil úpadek, v případě nutnosti rovněž od těchto podniků požadovalo navrácení dotyčné podpory, pokud se zjistí, že nadále využívají konkurenční výhodu spojenou se získáním podpory. Mohlo by tomu být tak zejména v případě, kdy tyto podniky přistupují ke skupování aktiv společnosti v likvidaci, aniž by za ně hradily cenu odpovídající tržním podmínkám, nebo pokud se prokáže, že vznik těchto podniků měl za důsledek obejití povinnosti vrátit tyto podpory.“

| (140) | Stejné rozlišení lze nalézt v rozsudku ve věci Seleco
   (32). V tomto rozsudku Soudní dvůr potvrzuje, že Komise může být dovedena k požadavku, aby se vrácení neomezovalo na původní podnik, ale bylo rozšířeno i na podnik, který zaručuje jeho neomezené trvání prostřednictvím výrobních prostředků, které na něj byly převedeny, umožní-li určité prvky tohoto převodu konstatovat, že mezi těmito dvěma entitami existuje hospodářská návaznost. Pro účely zjištění hospodářské návaznosti Soudní dvůr uznal rovněž relevantnost těchto ukazatelů: předmět převodu (aktiva a pasiva, zachování pracovní síly, seskupená aktiva), cena převodu, totožnost akcionářů nebo majitelů nástupnického a původního podniku, okamžik, kdy k převodu došlo (po zahájení vyšetřování, zahájení řízení nebo konečném rozhodnutí) nebo dále ekonomickou logiku operace (33). |
| --- | --- |

(140)

Stejné rozlišení lze nalézt v rozsudku ve věci Seleco
   (32). V tomto rozsudku Soudní dvůr potvrzuje, že Komise může být dovedena k požadavku, aby se vrácení neomezovalo na původní podnik, ale bylo rozšířeno i na podnik, který zaručuje jeho neomezené trvání prostřednictvím výrobních prostředků, které na něj byly převedeny, umožní-li určité prvky tohoto převodu konstatovat, že mezi těmito dvěma entitami existuje hospodářská návaznost. Pro účely zjištění hospodářské návaznosti Soudní dvůr uznal rovněž relevantnost těchto ukazatelů: předmět převodu (aktiva a pasiva, zachování pracovní síly, seskupená aktiva), cena převodu, totožnost akcionářů nebo majitelů nástupnického a původního podniku, okamžik, kdy k převodu došlo (po zahájení vyšetřování, zahájení řízení nebo konečném rozhodnutí) nebo dále ekonomickou logiku operace (33).

| (141) | Je vhodné rovněž zdůraznit, že prodeje aktiv ve věcech SMI a Seleco proběhly v rámci kolektivního úpadkového řízení pod dohledem soudce. Týkaly se pouze části aktiv podniků v kolektivním úpadkovém řízení. Podle Soudního dvora navíc nebylo prokázáno, že neproběhly za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(141)

Je vhodné rovněž zdůraznit, že prodeje aktiv ve věcech SMI a Seleco proběhly v rámci kolektivního úpadkového řízení pod dohledem soudce. Týkaly se pouze části aktiv podniků v kolektivním úpadkovém řízení. Podle Soudního dvora navíc nebylo prokázáno, že neproběhly za tržních podmínek.

| (142) | Soud prvního stupně analyzoval případ asset deal v rozsudku ve věci CDA
   (34) a ověřoval zejména, zda v tomto konkrétním případě existují skutečnosti, které by mohly vést k závěru o obejití příkazu k navrácení pomocí částečného prodeje aktiv. Soud prvního stupně usoudil, že v tomto konkrétním případě Komise podobný úmysl neprokázala a že společnost CDA účinně nevyužívala konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním podpor. Soud prvního stupně postavil toto zjištění na dvou věcných skutečnostech: prodej byl omezen na část aktiv prodaných v celku a tento postup (tj. prodej v celku) umožnil získat vyšší částku, než by bylo možno získat při odděleném prodeji jednotlivých částí dotyčných aktiv. |
| --- | --- |

(142)

Soud prvního stupně analyzoval případ asset deal v rozsudku ve věci CDA
   (34) a ověřoval zejména, zda v tomto konkrétním případě existují skutečnosti, které by mohly vést k závěru o obejití příkazu k navrácení pomocí částečného prodeje aktiv. Soud prvního stupně usoudil, že v tomto konkrétním případě Komise podobný úmysl neprokázala a že společnost CDA účinně nevyužívala konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním podpor. Soud prvního stupně postavil toto zjištění na dvou věcných skutečnostech: prodej byl omezen na část aktiv prodaných v celku a tento postup (tj. prodej v celku) umožnil získat vyšší částku, než by bylo možno získat při odděleném prodeji jednotlivých částí dotyčných aktiv.

| (143) | Za účelem zjištění, zda je nutno rozšířit navrácení na společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster, je proto třeba přezkoumat převedení činností Sernam SA na Financière Sernam z hlediska kritérií vypracovaných Soudním dvorem a Soudem prvního stupně. |
| --- | --- |

(143)

Za účelem zjištění, zda je nutno rozšířit navrácení na společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster, je proto třeba přezkoumat převedení činností Sernam SA na Financière Sernam z hlediska kritérií vypracovaných Soudním dvorem a Soudem prvního stupně.

| (144) | Pokud jde nejprve o převod všech aktiv a pasiv kromě tří finančních pasiv (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA od skupiny SNCF, pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM – GPS“ a povinnost vrátit neslučitelnou podporu ve výši 41 milionů EUR) ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress, Komise zjišťuje, že se tento převod týkal celého podniku (viz oddíl 3.2.3). Mezi společnostmi Sernam SA a Sernam Xpress proto existuje hospodářská návaznost. Tato skutečnost odlišuje tento konkrétní případ od skutečností, jež vedly k rozsudkům ve věcech SMI, Seleco a CDA, které se týkaly pouze prodeje části aktiv. K převodu navíc došlo v rámci skupiny. Proběhl po konečném rozhodnutí Komise, kterým se nařizovalo vrácení podpory, a jeho jedinou ekonomickou logikou bylo umožnit pokračování činnosti společnosti Sernam, aniž by se přitom musely splnit podmínky uložené v článku 3 rozhodnutí Sernam 2. Jsou proto splněna všechna kritéria prokazující hospodářskou návaznost ve smyslu rozhodnutí a rozsudku ve věci Seleco. |
| --- | --- |

(144)

Pokud jde nejprve o převod všech aktiv a pasiv kromě tří finančních pasiv (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA od skupiny SNCF, pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM – GPS“ a povinnost vrátit neslučitelnou podporu ve výši 41 milionů EUR) ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress, Komise zjišťuje, že se tento převod týkal celého podniku (viz oddíl 3.2.3). Mezi společnostmi Sernam SA a Sernam Xpress proto existuje hospodářská návaznost. Tato skutečnost odlišuje tento konkrétní případ od skutečností, jež vedly k rozsudkům ve věcech SMI, Seleco a CDA, které se týkaly pouze prodeje části aktiv. K převodu navíc došlo v rámci skupiny. Proběhl po konečném rozhodnutí Komise, kterým se nařizovalo vrácení podpory, a jeho jedinou ekonomickou logikou bylo umožnit pokračování činnosti společnosti Sernam, aniž by se přitom musely splnit podmínky uložené v článku 3 rozhodnutí Sernam 2. Jsou proto splněna všechna kritéria prokazující hospodářskou návaznost ve smyslu rozhodnutí a rozsudku ve věci Seleco.

| (145) | Komise mimochodem konstatuje, že převod na společnost Sernam Xpress neodpovídá tržním podmínkám. Převod na společnost Sernam Xpress byl uskutečněn za zápornou cenu a nebyl výsledkem otevřeného a transparentního řízení (viz oddíl 3.2.5). K záporné ceně ve výši 57 milionů EUR, jež je pojata jako provozní podpora na pokrytí ztrát společnosti Sernam Xpress za období 2005–2008 (35), je nutno připočítat odepsání pohledávky SNCF vůči Sernam SA ve výši 38,5 milionu EUR (viz 27. bod odůvodnění). Komise nakonec také zjišťuje, že u pasiv, která zůstávají ve společnosti Sernam SA, se jedná o dluhy vůči třetím stranám a ne vůči SNCF. Vložením kapitálu ve výši 57 milionů EUR umožnila SNCF společnosti Sernam Xpress uhradit tyto pohledávky v celém jejich rozsahu, a to alespoň za období 2005–2008. Pokud by ale SNCF prodala pouze aktiva za kladnou cenu, byly by dluhy Sernam SA vůči třetím stranám uhrazeny pouze do výše příjmu z prodeje. Tato skutečnost je dodatečným důkazem toho, že smluvní vyváženost mezi SNCF a společností Financière Sernam neodpovídá tržním podmínkám. |
| --- | --- |

(145)

Komise mimochodem konstatuje, že převod na společnost Sernam Xpress neodpovídá tržním podmínkám. Převod na společnost Sernam Xpress byl uskutečněn za zápornou cenu a nebyl výsledkem otevřeného a transparentního řízení (viz oddíl 3.2.5). K záporné ceně ve výši 57 milionů EUR, jež je pojata jako provozní podpora na pokrytí ztrát společnosti Sernam Xpress za období 2005–2008 (35), je nutno připočítat odepsání pohledávky SNCF vůči Sernam SA ve výši 38,5 milionu EUR (viz 27. bod odůvodnění). Komise nakonec také zjišťuje, že u pasiv, která zůstávají ve společnosti Sernam SA, se jedná o dluhy vůči třetím stranám a ne vůči SNCF. Vložením kapitálu ve výši 57 milionů EUR umožnila SNCF společnosti Sernam Xpress uhradit tyto pohledávky v celém jejich rozsahu, a to alespoň za období 2005–2008. Pokud by ale SNCF prodala pouze aktiva za kladnou cenu, byly by dluhy Sernam SA vůči třetím stranám uhrazeny pouze do výše příjmu z prodeje. Tato skutečnost je dodatečným důkazem toho, že smluvní vyváženost mezi SNCF a společností Financière Sernam neodpovídá tržním podmínkám.

| (146) | Je také nutno konstatovat, že záporná cena ve výši 57 milionů EUR je vyšší než nejlepší nabídka při neúspěšném nabídkovém řízení, kdy záporná cena dosáhla výše 56,4 milionů EUR (nabídka v druhém kole [zájemce 5]). |
| --- | --- |

(146)

Je také nutno konstatovat, že záporná cena ve výši 57 milionů EUR je vyšší než nejlepší nabídka při neúspěšném nabídkovém řízení, kdy záporná cena dosáhla výše 56,4 milionů EUR (nabídka v druhém kole [zájemce 5]).

| (147) | Převod umožnil, aby se společnost Sernam Xpress vyhnula příkazu k vrácení částky 41 milionů EUR, kterým byla zatížena společnost Sernam SA, a umožnil jí dále pokračovat v činnostech společnosti Sernam SA, aniž by tuto podporu musela vracet a aniž by musela dodržet podmínky článku 3 rozhodnutí Sernam 2. |
| --- | --- |

(147)

Převod umožnil, aby se společnost Sernam Xpress vyhnula příkazu k vrácení částky 41 milionů EUR, kterým byla zatížena společnost Sernam SA, a umožnil jí dále pokračovat v činnostech společnosti Sernam SA, aniž by tuto podporu musela vracet a aniž by musela dodržet podmínky článku 3 rozhodnutí Sernam 2.

| (148) | Z těchto důvodů dochází Komise k závěru, že převod činností společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress měl za následek, že si společnost Sernam Xpress zachovala účinné využívání konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním poskytnutých podpor. Mezi oběma společnostmi existovala totiž hospodářská návaznost a u převodu se jedná o obejití příkazu k navrácení, kterým byla zatížena společnost Sernam SA. |
| --- | --- |

(148)

Z těchto důvodů dochází Komise k závěru, že převod činností společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress měl za následek, že si společnost Sernam Xpress zachovala účinné využívání konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním poskytnutých podpor. Mezi oběma společnostmi existovala totiž hospodářská návaznost a u převodu se jedná o obejití příkazu k navrácení, kterým byla zatížena společnost Sernam SA.

| (149) | Jak je vysvětleno v rozsudcích ve věcech SMI a Seleco, prodej akcií společnosti, jež je příjemcem protiprávní podpory, akcionářem třetí osobě nemá vliv na povinnost získat podporu zpět od společnosti, jež je jejím příjemcem. Prodej podílů společnosti Sernam Xpress společnosti Financière Sernam neměl proto za následek zbavení společnosti Sernam Xpress povinnosti vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR. |
| --- | --- |

(149)

Jak je vysvětleno v rozsudcích ve věcech SMI a Seleco, prodej akcií společnosti, jež je příjemcem protiprávní podpory, akcionářem třetí osobě nemá vliv na povinnost získat podporu zpět od společnosti, jež je jejím příjemcem. Prodej podílů společnosti Sernam Xpress společnosti Financière Sernam neměl proto za následek zbavení společnosti Sernam Xpress povinnosti vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR.

| (150) | Po spojení Sernam Xpress a Financière Sernam přešla povinnost vrácení na společnost Financière Sernam. Tato společnost a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA. |
| --- | --- |

(150)

Po spojení Sernam Xpress a Financière Sernam přešla povinnost vrácení na společnost Financière Sernam. Tato společnost a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.

| (151) | Z důvodů vysvětlených výše v bodě 3.4 nelze kromě toho přijmout tvrzení francouzských orgánů vycházejících z uplatnění zásady soukromého investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(151)

Z důvodů vysvětlených výše v bodě 3.4 nelze kromě toho přijmout tvrzení francouzských orgánů vycházejících z uplatnění zásady soukromého investora v tržním hospodářství.

3.4.   NOVÉ PODPORY POSKYTNUTÉ SPOLEČNOSTI SERNAM XPRESS

| (152) | Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 počítá s určitým počtem opatření, která mohou představovat nové podpory (viz výše 36. bod odůvodnění). Komise musí ověřit, zda tato opatření představují nové podpory, a pokud ano, zda je lze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(152)

Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 počítá s určitým počtem opatření, která mohou představovat nové podpory (viz výše 36. bod odůvodnění). Komise musí ověřit, zda tato opatření představují nové podpory, a pokud ano, zda je lze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.

| (153) | Podle francouzských orgánů by měla být všechna tato opatření v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. SNCF převedla údajně činnosti společnosti Sernam SA na společnost, jež předložila v otevřeném a transparentním nabídkovém řízení nejlepší nabídku a tato nabídka, byť spočívala v záporné ceně, má být pro stát jako akcionáře méně nákladná než likvidace společnosti Sernam. |
| --- | --- |

(153)

Podle francouzských orgánů by měla být všechna tato opatření v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. SNCF převedla údajně činnosti společnosti Sernam SA na společnost, jež předložila v otevřeném a transparentním nabídkovém řízení nejlepší nabídku a tato nabídka, byť spočívala v záporné ceně, má být pro stát jako akcionáře méně nákladná než likvidace společnosti Sernam.

| (154) | Komise soudí, že v případě, kdy se má získat podpora zpět, nelze zásadu soukromého investora uplatňovat. Při vymáhání podpory stát jedná na základě povinností, které mu podle unijního práva přísluší, a ne jako akcionář. |
| --- | --- |

(154)

Komise soudí, že v případě, kdy se má získat podpora zpět, nelze zásadu soukromého investora uplatňovat. Při vymáhání podpory stát jedná na základě povinností, které mu podle unijního práva přísluší, a ne jako akcionář.

| (155) | Komise ostatně zaznamenává, že čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 chápal prodej aktiv jako ekvivalent vyrovnávacích opatření uložených v čl. 3 odst. 1. Podle bodu č. 40 pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (36) nelze postoupení ztrátové činnosti považovat za vyrovnávací opatření. Záporná cena dohodnutá mezi SNCF a společností Financière Sernam ukazuje, že se jedná o postoupení ztrátové činnosti, které nelze považovat za rovnocenné vyrovnávacímu opatření. V tomto případě odpovídá záporná cena provozní podpoře poskytnuté podniku, která již z podstaty nemůže omezit narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(155)

Komise ostatně zaznamenává, že čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 chápal prodej aktiv jako ekvivalent vyrovnávacích opatření uložených v čl. 3 odst. 1. Podle bodu č. 40 pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (36) nelze postoupení ztrátové činnosti považovat za vyrovnávací opatření. Záporná cena dohodnutá mezi SNCF a společností Financière Sernam ukazuje, že se jedná o postoupení ztrátové činnosti, které nelze považovat za rovnocenné vyrovnávacímu opatření. V tomto případě odpovídá záporná cena provozní podpoře poskytnuté podniku, která již z podstaty nemůže omezit narušení hospodářské soutěže.

| (156) | Pokud by se mělo přijmout stanovisko zastávané Francií, Francie by se mohla vyhnout povinnosti získat zpět od společnosti Sernam SA a jakékoliv jiné společnosti, která pokračuje v její hospodářské činnosti, podporu ve výši 41 milionů EUR prohlášenou za neslučitelnou rozhodnutím Sernam 2 a dále také podporu ve výši 503 milionů EUR, jež byla zneužita. Takový výsledek by byl v jasném rozporu s judikaturou Soudního dvora, podle níže je členský stát vyzván, aby získal zpět podporu neprodleně za použití všech dostupných právních prostředků, a to včetně zabavení aktiv podniku a případně jeho vyhlášení v úpadku, pokud dotyčné vrácení není schopen provést (37). |
| --- | --- |

(156)

Pokud by se mělo přijmout stanovisko zastávané Francií, Francie by se mohla vyhnout povinnosti získat zpět od společnosti Sernam SA a jakékoliv jiné společnosti, která pokračuje v její hospodářské činnosti, podporu ve výši 41 milionů EUR prohlášenou za neslučitelnou rozhodnutím Sernam 2 a dále také podporu ve výši 503 milionů EUR, jež byla zneužita. Takový výsledek by byl v jasném rozporu s judikaturou Soudního dvora, podle níže je členský stát vyzván, aby získal zpět podporu neprodleně za použití všech dostupných právních prostředků, a to včetně zabavení aktiv podniku a případně jeho vyhlášení v úpadku, pokud dotyčné vrácení není schopen provést (37).

| (157) | Přijetí stanoviska zastávaného Francií by rovněž vedlo k diskriminaci mezi soukromým a veřejným podnikem. Zatímco by stát vymáhal vrácení od soukromého podniku, a to v případě potřeby až do jeho likvidace, mohl by se veřejný podnik tomuto údělu vyhnout pouze proto, že je pro stát méně nákladné jej prodat za zápornou cenu než získat zpět protiprávní a neslučitelné podpory, které podnik získal. |
| --- | --- |

(157)

Přijetí stanoviska zastávaného Francií by rovněž vedlo k diskriminaci mezi soukromým a veřejným podnikem. Zatímco by stát vymáhal vrácení od soukromého podniku, a to v případě potřeby až do jeho likvidace, mohl by se veřejný podnik tomuto údělu vyhnout pouze proto, že je pro stát méně nákladné jej prodat za zápornou cenu než získat zpět protiprávní a neslučitelné podpory, které podnik získal.

| (158) | Z těchto důvodů Komise soudí, že se Francie nemůže odvolávat na zásadu soukromého subjektu v tržním hospodářství, aby se vyhnula tomu, že opatření, s nimiž počítá memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005, mohou být označena za státní podporu. |
| --- | --- |

(158)

Z těchto důvodů Komise soudí, že se Francie nemůže odvolávat na zásadu soukromého subjektu v tržním hospodářství, aby se vyhnula tomu, že opatření, s nimiž počítá memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005, mohou být označena za státní podporu.

| (159) | Je proto nutno zjistit, zda dotyčná opatření poskytla společnosti Sernam Xpress nebo společnosti Financière Sernam zvýhodnění. Protože se oba tyto podniky později spojily, není nutno rozlišovat mezi zvýhodněním jednoho nebo druhého z nich. Jsou splněna tři další kritéria přítomnosti podpory: opatření jsou poskytnuta z prostředků veřejného podniku, tj. SNCF; SNCF představuje veřejnoprávní subjekt (organisme de droit public – EPIC) a jako takový podléhá těsné kontrole státu; poskytnutí výhody je proto přičitatelné státu. Protože Sernam Xpress/Financière Sernam provozují činnost v oblasti silniční dopravy, která je v rámci Unie otevřena hospodářské soutěži, zvýhodnění může tuto soutěž narušit a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(159)

Je proto nutno zjistit, zda dotyčná opatření poskytla společnosti Sernam Xpress nebo společnosti Financière Sernam zvýhodnění. Protože se oba tyto podniky později spojily, není nutno rozlišovat mezi zvýhodněním jednoho nebo druhého z nich. Jsou splněna tři další kritéria přítomnosti podpory: opatření jsou poskytnuta z prostředků veřejného podniku, tj. SNCF; SNCF představuje veřejnoprávní subjekt (organisme de droit public – EPIC) a jako takový podléhá těsné kontrole státu; poskytnutí výhody je proto přičitatelné státu. Protože Sernam Xpress/Financière Sernam provozují činnost v oblasti silniční dopravy, která je v rámci Unie otevřena hospodářské soutěži, zvýhodnění může tuto soutěž narušit a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

3.4.1.   Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF

| (160) | Navýšením kapitálu společnosti Sernam SA o částku 57 milionů EUR provedeném společností SNCF získala Sernam SA značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Tato výhoda byla později převedena společně s ostatními aktivy a pasivy na společnost Sernam Xpress. |
| --- | --- |

(160)

Navýšením kapitálu společnosti Sernam SA o částku 57 milionů EUR provedeném společností SNCF získala Sernam SA značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Tato výhoda byla později převedena společně s ostatními aktivy a pasivy na společnost Sernam Xpress.

3.4.2.   Navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF

| (161) | Navýšením kapitálu společnosti Sernam Xpress o částku 2 miliony EUR provedeném společností SNCF získala Sernam Xpress značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Komise ale bere na vědomí, že SNCF obdržela od společnosti Financière Sernam platbu ve výši 2 milionů EUR, což vyrovnává navýšení kapitálu o částku 2 miliony EUR, která tím pádem zvýhodnění neposkytla. |
| --- | --- |

(161)

Navýšením kapitálu společnosti Sernam Xpress o částku 2 miliony EUR provedeném společností SNCF získala Sernam Xpress značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Komise ale bere na vědomí, že SNCF obdržela od společnosti Financière Sernam platbu ve výši 2 milionů EUR, což vyrovnává navýšení kapitálu o částku 2 miliony EUR, která tím pádem zvýhodnění neposkytla.

3.4.3.   Odepsání pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA

| (162) | Jak je vysvětleno v 33. bodě odůvodnění, převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nezahrnuje dvě pohledávky SNCF vůči společnosti Sernam SA v celkové výši 38,5 milionu EUR. Odepsáním těchto pohledávek poskytuje SNCF společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam zvýhodnění ve stejné výši. |
| --- | --- |

(162)

Jak je vysvětleno v 33. bodě odůvodnění, převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nezahrnuje dvě pohledávky SNCF vůči společnosti Sernam SA v celkové výši 38,5 milionu EUR. Odepsáním těchto pohledávek poskytuje SNCF společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam zvýhodnění ve stejné výši.

3.4.4.   Záruky poskytnuté společností SNCF

| (163) | Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam poskytla SNCF tyto záruky:






  — | zavázala se dokončit ve stanovené lhůtě výstavbu zvláštního závodu (ve městě Valenton), který je nutný pro provozování nové koncepce dopravy zásilek po železnici, tzv. „Train bloc express“ (dále jen „TBE“), a to s pokutou ve výši 1 milionu EUR v případě zpoždění, |
| --- | --- | --- |

(163)

Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam poskytla SNCF tyto záruky:

—

zavázala se dokončit ve stanovené lhůtě výstavbu zvláštního závodu (ve městě Valenton), který je nutný pro provozování nové koncepce dopravy zásilek po železnici, tzv. „Train bloc express“ (dále jen „TBE“), a to s pokutou ve výši 1 milionu EUR v případě zpoždění,

| — | zavázala se uhradit případný růst nájmů u nových provozoven s rozdílem omezeným na nejvýše 3 miliony EUR, |
| --- | --- |

—

zavázala se uhradit případný růst nájmů u nových provozoven s rozdílem omezeným na nejvýše 3 miliony EUR,

| — | prodloužila o tři roky nárok na návrat do mateřského podniku [...] železničářů, kteří byli vysláni na práci v rámci společnosti Sernam, |
| --- | --- |

—

prodloužila o tři roky nárok na návrat do mateřského podniku [...] železničářů, kteří byli vysláni na práci v rámci společnosti Sernam,

| — | prodloužila o tři roky sociální protokol, jenž zaručuje [...] zaměstnancům společnosti Sernam převedení na nová pracovní místa v rámci SNCF v případě jejich propuštění (společností Sernam), |
| --- | --- |

—

prodloužila o tři roky sociální protokol, jenž zaručuje [...] zaměstnancům společnosti Sernam převedení na nová pracovní místa v rámci SNCF v případě jejich propuštění (společností Sernam),

| — | SNCF zaručila „trvání TBE“ (38) a přístup k tomuto typu vlaku (39). V tomto rámci zaplatila SNCF společnosti Sernam Xpress částku 3 miliony EUR. |
| --- | --- |

—

SNCF zaručila „trvání TBE“ (38) a přístup k tomuto typu vlaku (39). V tomto rámci zaplatila SNCF společnosti Sernam Xpress částku 3 miliony EUR.

| (164) | Pokud jde o první dvě záruky, je zřejmé, že Sernam Xpress/la Financière Sernam výhodu poskytují. Bez těchto záruk by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam tyto náklady nemohly samy nést. |
| --- | --- |

(164)

Pokud jde o první dvě záruky, je zřejmé, že Sernam Xpress/la Financière Sernam výhodu poskytují. Bez těchto záruk by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam tyto náklady nemohly samy nést.

| (165) | Pokud jde o záruky ohledně TBE, Komise soudí, že pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam výrazně snižují riziko. Poskytují jim proto výhodu. |
| --- | --- |

(165)

Pokud jde o záruky ohledně TBE, Komise soudí, že pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam výrazně snižují riziko. Poskytují jim proto výhodu.

| (166) | Podle Francie má ze záruky poskytnuté železničářům vlastně prospěch SNCF. SNCF totiž vyslala určitý počet železničářů pracovat do společnosti Sernam SA. Náklady spojené s těmito železničáři nesla společnost Sernam SA a tito železničáři měli nárok vrátit se do SNCF na pouhou žádost. Vzhledem k obavám, které mohla vyvolat případná privatizace, SNCF prodloužila dobu, během níž mohli železničáři uplatnit tento nárok, aby zabránila jejich masivnímu návratu, jež by byl pro SNCF nákladnější. |
| --- | --- |

(166)

Podle Francie má ze záruky poskytnuté železničářům vlastně prospěch SNCF. SNCF totiž vyslala určitý počet železničářů pracovat do společnosti Sernam SA. Náklady spojené s těmito železničáři nesla společnost Sernam SA a tito železničáři měli nárok vrátit se do SNCF na pouhou žádost. Vzhledem k obavám, které mohla vyvolat případná privatizace, SNCF prodloužila dobu, během níž mohli železničáři uplatnit tento nárok, aby zabránila jejich masivnímu návratu, jež by byl pro SNCF nákladnější.

| (167) | Komise se domnívá, že bez této záruky by železničáři s velkou pravděpodobností skutečně požádali v okamžiku převedení činností o návrat do SNCF. Společnost Sernam Xpress by je musela nahradit novými zaměstnanci se statusem pracovníků soukromého sektoru. Komise považuje v tomto konkrétním případě za pravděpodobné, že by mzdy těchto nových pracovníků byly nižší než mzdy železničářů, což by vyrovnalo dodatečné náklady, které by společnosti Sernam Xpress vznikly kvůli omezenější zkušenosti těchto nových zaměstnanců nebo kvůli potížím najmout jich vysoký počet za velmi krátkou dobu. |
| --- | --- |

(167)

Komise se domnívá, že bez této záruky by železničáři s velkou pravděpodobností skutečně požádali v okamžiku převedení činností o návrat do SNCF. Společnost Sernam Xpress by je musela nahradit novými zaměstnanci se statusem pracovníků soukromého sektoru. Komise považuje v tomto konkrétním případě za pravděpodobné, že by mzdy těchto nových pracovníků byly nižší než mzdy železničářů, což by vyrovnalo dodatečné náklady, které by společnosti Sernam Xpress vznikly kvůli omezenější zkušenosti těchto nových zaměstnanců nebo kvůli potížím najmout jich vysoký počet za velmi krátkou dobu.

| (168) | Pokud jde o prodloužení záruky převedení na nová pracovní místa na tři roky, Francie se domnívá, že představuje osobní právo poskytnuté SNCF některým zaměstnancům. Ani společnost Financière Sernam a ani společnost Sernam Xpress nebyly údajně stranami této dohody. |
| --- | --- |

(168)

Pokud jde o prodloužení záruky převedení na nová pracovní místa na tři roky, Francie se domnívá, že představuje osobní právo poskytnuté SNCF některým zaměstnancům. Ani společnost Financière Sernam a ani společnost Sernam Xpress nebyly údajně stranami této dohody.

| (169) | Komise tuto analýzu nesdílí. Díky této záruce je totiž výhodnější zůstat zaměstnán během dotyčného období u společnosti Sernam Xpress, aniž by tato společnost nesla jakékoliv dodatečné náklady. |
| --- | --- |

(169)

Komise tuto analýzu nesdílí. Díky této záruce je totiž výhodnější zůstat zaměstnán během dotyčného období u společnosti Sernam Xpress, aniž by tato společnost nesla jakékoliv dodatečné náklady.

| (170) | Komise dochází k závěru, že záruky poskytnuté SNCF v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 poskytují, s výjimkou záruky železničářům, společnostem Sernam Xpress/Financière Sernam výhodu. |
| --- | --- |

(170)

Komise dochází k závěru, že záruky poskytnuté SNCF v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 poskytují, s výjimkou záruky železničářům, společnostem Sernam Xpress/Financière Sernam výhodu.

| (171) | Zatímco hodnotu prvních tří záruk lze snadno vyčíslit (1 milion EUR, 3 miliony EUR a 3 miliony EUR), v případě záruky zařazení zaměstnanců na nová místa tomu tak není. Francie by měla stanovit zvýšení mezd, které by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam musely zaměstnancům poskytnout, aby dosáhly stejný cíl, kdyby tato záruka neexistovala. |
| --- | --- |

(171)

Zatímco hodnotu prvních tří záruk lze snadno vyčíslit (1 milion EUR, 3 miliony EUR a 3 miliony EUR), v případě záruky zařazení zaměstnanců na nová místa tomu tak není. Francie by měla stanovit zvýšení mezd, které by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam musely zaměstnancům poskytnout, aby dosáhly stejný cíl, kdyby tato záruka neexistovala.

3.4.5.   Prodejní cena

| (172) | Ve 164. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení si Komise položila otázku, zda záporná cena „uhrazená“ společností Financière Sernam skutečně odpovídala tržní hodnotě. V tomto ohledu bere Komise na vědomí, že mezitím došlo ke spojení společností Sernam Xpress a Financière Sernam a že případná podpora společnosti Financière Sernam v podobě příliš vysoké záporné ceny nepřesáhla 57 milionů EUR podpory, již obdržela společnost Sernam Xpress jako novou podporu. Tím není nadále nutno vyslovit se k otázce případné podpory kupci. |
| --- | --- |

(172)

Ve 164. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení si Komise položila otázku, zda záporná cena „uhrazená“ společností Financière Sernam skutečně odpovídala tržní hodnotě. V tomto ohledu bere Komise na vědomí, že mezitím došlo ke spojení společností Sernam Xpress a Financière Sernam a že případná podpora společnosti Financière Sernam v podobě příliš vysoké záporné ceny nepřesáhla 57 milionů EUR podpory, již obdržela společnost Sernam Xpress jako novou podporu. Tím není nadále nutno vyslovit se k otázce případné podpory kupci.

3.4.6.   Závěr k přítomnosti nových podpor

| (173) | Opatření memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 popsané v tomto oddílu 3.4 představují nové podpory pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam. |
| --- | --- |

(173)

Opatření memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 popsané v tomto oddílu 3.4 představují nové podpory pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam.

3.4.7.   Neslučitelnost s vnitřním trhem a navrácení

| (174) | Podle judikatury Soudního dvora přísluší členskému státu, aby uvedl důvody slučitelnosti určité podpory. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, Komise dochází k závěru, že tyto podpory jsou neslučitelné s vnitřním trhem a je nutno je získat zpět navýšené o úroky. |
| --- | --- |

(174)

Podle judikatury Soudního dvora přísluší členskému státu, aby uvedl důvody slučitelnosti určité podpory. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, Komise dochází k závěru, že tyto podpory jsou neslučitelné s vnitřním trhem a je nutno je získat zpět navýšené o úroky.

| (175) | Toto navrácení se musí provést u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (sloučená se společností Financière Sernam). |
| --- | --- |

(175)

Toto navrácení se musí provést u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (sloučená se společností Financière Sernam).

3.5.   ZRUŠUJÍCÍ DOLOŽKA

| (176) | Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 obsahuje zrušující doložku pro případ záporného rozhodnutí Komise během pěti roků od jeho uzavření. Tato doložka by mohla rovněž představovat novou podporu. V podobném případě by ale náprava spočívala v její nepoužitelnosti. Protože doložka nebyla uplatněna, bylo tohoto cíle dosaženo. Dotyčnou doložku proto není nutno dále analyzovat. |
| --- | --- |

(176)

Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 obsahuje zrušující doložku pro případ záporného rozhodnutí Komise během pěti roků od jeho uzavření. Tato doložka by mohla rovněž představovat novou podporu. V podobném případě by ale náprava spočívala v její nepoužitelnosti. Protože doložka nebyla uplatněna, bylo tohoto cíle dosaženo. Dotyčnou doložku proto není nutno dále analyzovat.

3.6.   OPRÁVNĚNÁ DŮVĚRA

| (177) | Tvrzení uváděné francouzskými orgány, podle nějž kroky (jako jejich návštěva u Komise dne 24. listopadu 2004 a jejich dopis ze dne 21. prosince 2004) podniknuté v dobré víře vedly ke vzniku oprávněné důvěry ohledně souladu převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam s rozhodnutím Sernam 2 a unijním právem, nelze přijmout. |
| --- | --- |

(177)

Tvrzení uváděné francouzskými orgány, podle nějž kroky (jako jejich návštěva u Komise dne 24. listopadu 2004 a jejich dopis ze dne 21. prosince 2004) podniknuté v dobré víře vedly ke vzniku oprávněné důvěry ohledně souladu převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam s rozhodnutím Sernam 2 a unijním právem, nelze přijmout.

| (178) | Informace sdělené Francií se totiž omezily na informování Komise o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by popisovaly zásadní skutečnosti převodu aktiv společnosti Sernam SA. Zejména informační zpráva Komisi ze dne 21. prosince 2004 se omezuje na uvedení některých skutečností týkajících se organizace postupu postoupení aktiv a na jeho otevřenou a transparentní povahu s cílem uskutečnit prodej za tržní cenu do 30. června 2005. |
| --- | --- |

(178)

Informace sdělené Francií se totiž omezily na informování Komise o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by popisovaly zásadní skutečnosti převodu aktiv společnosti Sernam SA. Zejména informační zpráva Komisi ze dne 21. prosince 2004 se omezuje na uvedení některých skutečností týkajících se organizace postupu postoupení aktiv a na jeho otevřenou a transparentní povahu s cílem uskutečnit prodej za tržní cenu do 30. června 2005.

| (179) | Komise nebyla tehdy upozorněna na žádnou z následujících skutečností:






  1) | na skutečnost, že plánované postoupení spočívá v převodu aktiv a pasiv v rámci skupiny na jiný právní subjekt (Sernam Xpress) s jeho následným postoupením (share deal); |
| --- | --- | --- |

(179)

Komise nebyla tehdy upozorněna na žádnou z následujících skutečností:

1)

na skutečnost, že plánované postoupení spočívá v převodu aktiv a pasiv v rámci skupiny na jiný právní subjekt (Sernam Xpress) s jeho následným postoupením (share deal);

| 2) | na skutečnost, že s aktivy bude postoupena také část pasiv a že v pasivech společnosti Sernam SA zůstane pouze příkaz k navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR a pohledávky SNCF v částce 38,5 milionu EUR; |
| --- | --- |

2)

na skutečnost, že s aktivy bude postoupena také část pasiv a že v pasivech společnosti Sernam SA zůstane pouze příkaz k navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR a pohledávky SNCF v částce 38,5 milionu EUR;

| 3) | na skutečnost, že Francie byla v případě nabídky na převzetí za zápornou cenu ochotna navýšit kapitál společností Sernam SA a Sernam Xpress. |
| --- | --- |

3)

na skutečnost, že Francie byla v případě nabídky na převzetí za zápornou cenu ochotna navýšit kapitál společností Sernam SA a Sernam Xpress.

| (180) | Bez informací o těchto skutečnostech Komise nemohla předvídat způsob, jakým Francie rozhodnutí Sernam 2 nakonec provedla. Informační zpráva ze dne 21. prosince 2004 naopak naznačuje, že postoupení bude provedeno bez rozlišování mezi pasivy a za kladnou cenu, protože se v ní uvádí, že „jakmile bude postoupení uskutečněno, budou příjmy, které takto vzniknou, použity na úhradu pasiv právnické osoby Sernam, včetně neslučitelné podpory, a to v rámci obvyklých vnitrostátních postupů“. |
| --- | --- |

(180)

Bez informací o těchto skutečnostech Komise nemohla předvídat způsob, jakým Francie rozhodnutí Sernam 2 nakonec provedla. Informační zpráva ze dne 21. prosince 2004 naopak naznačuje, že postoupení bude provedeno bez rozlišování mezi pasivy a za kladnou cenu, protože se v ní uvádí, že „jakmile bude postoupení uskutečněno, budou příjmy, které takto vzniknou, použity na úhradu pasiv právnické osoby Sernam, včetně neslučitelné podpory, a to v rámci obvyklých vnitrostátních postupů“.

| (181) | Pokud se vzhledem k záporné povaze cen nabídnutých za aktiva společnosti Sernam ukázala eventualita navýšení kapitálu (prvek 3) až při obdržení nabídek, Francie si musela být při vypracování své informační zprávy ze dne 21. prosince 2004 vědoma alespoň možnosti prodeje aktiv s částí pasiv (prvek 2). Ať je tomu jakkoliv, francouzské orgány se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru, aniž by samovolně informovaly Komisi dne 21. prosince 2004 nebo později o těchto zásadních skutečnostech. |
| --- | --- |

(181)

Pokud se vzhledem k záporné povaze cen nabídnutých za aktiva společnosti Sernam ukázala eventualita navýšení kapitálu (prvek 3) až při obdržení nabídek, Francie si musela být při vypracování své informační zprávy ze dne 21. prosince 2004 vědoma alespoň možnosti prodeje aktiv s částí pasiv (prvek 2). Ať je tomu jakkoliv, francouzské orgány se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru, aniž by samovolně informovaly Komisi dne 21. prosince 2004 nebo později o těchto zásadních skutečnostech.

| (182) | Konečně a především je nutno zdůraznit, že pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 SEU. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (40) ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že při uplatnění této obecné zásady se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise. |
| --- | --- |

(182)

Konečně a především je nutno zdůraznit, že pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 SEU. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (40) ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že při uplatnění této obecné zásady se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.

| (183) | Komise navíc nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla. |
| --- | --- |

(183)

Komise navíc nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.

| (184) | Komise proto dochází k závěru, že Francie a ani příjemci podpory se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru. |
| --- | --- |

(184)

Komise proto dochází k závěru, že Francie a ani příjemci podpory se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru.

4.   NAVRÁCENÍ

| (185) | Komise dospěla k závěru, že podmínky rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Ve smyslu článku 16 nařízení č. 659/1999 proto došlo ke zneužití opatření podpory povolených rozhodnutím Sernam 2. Protože Francie neuvedla pro tyto podpory důvody jejich slučitelnosti, jedná se o podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Francie proto musí přijmout veškerá opatření, aby tyto podpory s úroky získala zpět. |
| --- | --- |

(185)

Komise dospěla k závěru, že podmínky rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Ve smyslu článku 16 nařízení č. 659/1999 proto došlo ke zneužití opatření podpory povolených rozhodnutím Sernam 2. Protože Francie neuvedla pro tyto podpory důvody jejich slučitelnosti, jedná se o podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Francie proto musí přijmout veškerá opatření, aby tyto podpory s úroky získala zpět.

| (186) | Výše těchto opatření podpory dosahuje částky 503 milionů EUR. Tato částka se skládá na jedné straně z různých podpor na restrukturalizaci ve výši 2 938 milionů franků, tj. 448 milionů EUR. Tyto podpory jsou uvedeny v tabulce č. 3 rozhodnutí ze dne 30. dubna 2003 a jejich hlavní prvky jsou přeneseny do níže uvedené tabulky:






  (v milionech francouzských frank?) |
| --- | --- |
| P?vodní kapitál | 44 |
| Financování ztrát za rok 2000 | 698 |
| Financování ztrát za rok 2001 | 252 |
| Financování restrukturalizace: vklad SNCF | 1 300 |
| Financování restrukturalizace: akcioná?ská p?j?ka SNCF | 250 |
| Nadnáklady spojené se železni?á?i | 394 |
| Podpora na restrukturalizaci celkem | 2 938 |

(186)

Výše těchto opatření podpory dosahuje částky 503 milionů EUR. Tato částka se skládá na jedné straně z různých podpor na restrukturalizaci ve výši 2 938 milionů franků, tj. 448 milionů EUR. Tyto podpory jsou uvedeny v tabulce č. 3 rozhodnutí ze dne 30. dubna 2003 a jejich hlavní prvky jsou přeneseny do níže uvedené tabulky:

(v milionech francouzských frank?)

P?vodní kapitál

44

Financování ztrát za rok 2000

698

Financování ztrát za rok 2001

252

Financování restrukturalizace: vklad SNCF

1 300

Financování restrukturalizace: akcioná?ská p?j?ka SNCF

250

Nadnáklady spojené se železni?á?i

394

Podpora na restrukturalizaci celkem

2 938

| (187) | K dosažení částky 503 milionů EUR je nutno přidat výši podpor vyplacených v rámci smluv o dopravě zavazadel a tisku ve výši 34 milionů EUR a v rámci smluv o dodávkách v celkové výši 21 milionů EUR. |
| --- | --- |

(187)

K dosažení částky 503 milionů EUR je nutno přidat výši podpor vyplacených v rámci smluv o dopravě zavazadel a tisku ve výši 34 milionů EUR a v rámci smluv o dodávkách v celkové výši 21 milionů EUR.

| (188) | Pro více podrobností se odkazuje na rozhodnutí Sernam 1 ze dne 23. května 2001. |
| --- | --- |

(188)

Pro více podrobností se odkazuje na rozhodnutí Sernam 1 ze dne 23. května 2001.

| (189) | Za účelem provedení navrácení podpory s okamžitým účinkem sdělí francouzské orgány den, kdy byla každá podpora dána příjemci k dispozici (41). Počínaje tímto dnem se počítají u každého opatření úroky z vymáhané částky ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 (42). |
| --- | --- |

(189)

Za účelem provedení navrácení podpory s okamžitým účinkem sdělí francouzské orgány den, kdy byla každá podpora dána příjemci k dispozici (41). Počínaje tímto dnem se počítají u každého opatření úroky z vymáhané částky ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 (42).

| (190) | Je nutno získat zpět také podporu ve výši 41 milionů EUR, kterou považovalo za neslučitelnou již rozhodnutí Sernam 2, a to navýšenou o úroky vypočítané stejnou metodou. |
| --- | --- |

(190)

Je nutno získat zpět také podporu ve výši 41 milionů EUR, kterou považovalo za neslučitelnou již rozhodnutí Sernam 2, a to navýšenou o úroky vypočítané stejnou metodou.

| (191) | Navýšení kapitálu ve výši 57 milionů EUR, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují rovněž státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Tyto nové podpory je nutno získat zpět navýšené o úroky vypočítané stejnou metodou. Pokud jde o způsob výpočtu částek k navrácení, Komise odkazuje na body odůvodnění č. 171 a 189 tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(191)

Navýšení kapitálu ve výši 57 milionů EUR, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují rovněž státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Tyto nové podpory je nutno získat zpět navýšené o úroky vypočítané stejnou metodou. Pokud jde o způsob výpočtu částek k navrácení, Komise odkazuje na body odůvodnění č. 171 a 189 tohoto rozhodnutí.

| (192) | Při stanovení částky podpory k navrácení může Francie zohlednit případné částky, které SNCF obdržela v rámci úpadku společnosti Sernam SA na základě splacení podpory ve výši 41 milionů a úroků s ní spojených a/nebo akcionářské půjčky a úroků s ní spojených. |
| --- | --- |

(192)

Při stanovení částky podpory k navrácení může Francie zohlednit případné částky, které SNCF obdržela v rámci úpadku společnosti Sernam SA na základě splacení podpory ve výši 41 milionů a úroků s ní spojených a/nebo akcionářské půjčky a úroků s ní spojených.

| (193) | Pokud by SNCF získala celkové splacení všech svých pohledávek, Francie zohlední případné částky získané SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA pouze úměrně poměru mezi částkou obou opatření podpory, jež byly zaevidovány, a celkovou částkou pohledávek zapsaných do pasiv společnosti Sernam SA. |
| --- | --- |

(193)

Pokud by SNCF získala celkové splacení všech svých pohledávek, Francie zohlední případné částky získané SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA pouze úměrně poměru mezi částkou obou opatření podpory, jež byly zaevidovány, a celkovou částkou pohledávek zapsaných do pasiv společnosti Sernam SA.

| (194) | Tato vrácení, a to včetně vrácení podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress, se provedou u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster, jež dnes pokračují v hospodářské činnosti, která byla příjemcem podpor a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (jež se spojila se společností la Financière Sernam) a před ní společnost Sernam SA. |
| --- | --- |

(194)

Tato vrácení, a to včetně vrácení podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress, se provedou u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster, jež dnes pokračují v hospodářské činnosti, která byla příjemcem podpor a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (jež se spojila se společností la Financière Sernam) a před ní společnost Sernam SA.

| (195) | Je nepochybné, že společnost Sernam Xpress a její provozní dceřiné společnosti Sernam Services a Aster pokračovaly v hospodářské činnosti společnosti Sernam SA, protože převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam provedené Francií se uskutečnilo právě s tímto záměrem. Z jednotlivých prvků případu vyplývá, že společnosti Sernam Xpress, Sernam Services a Aster opravdu pokračovaly v provozování činnosti, jež byla příjemcem podpory, a to podle platného obchodního plánu společnosti Sernam SA a se stejnými zaměstnanci. Společnost Financière Sernam poté dne 30. června 2011 zrušila jako jediný společník společnost Sernam Xpress a převzala její majetek. Společnost Financière Sernam tak představuje právního nástupce společnosti Sernam Xpress a také jejího ekonomického nástupce, protože dnes (společnost Financière Sernam) vlastní a přímo ovládá provozní dceřiné společnosti, jimiž jsou společnosti Sernam Services a Aster. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména společnosti Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnostech společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory. Společnost Sernam Services k tomu v květnu roku 2011 získala vklad aktiv v podobě převodu značky Sernam, jež je ohodnocována na částku 15 milionů EUR, aniž poskytla odpovídající vyrovnání. Pokud jde o společnost Aster, získala na jedné straně v březnu roku 2008 vklad na běžný účet ve výši 5 milionů EUR a tato částka jí byla odepsána v červenci roku 2008; na druhé straně se jí v prosinci roku 2011 dostalo navýšení kapitálu v podobě odepsání částky 5 599 998 EUR zapsaných na běžném účtu. Tyto dvě dceřiné společnosti tak byly příjemci podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress nejenom jakožto společnosti, jež jsou součástí skupiny, a kvůli skutečnosti, že pokračují ve výkonu jejích činností, ale také kvůli převodu určitých aktiv nebo opatřením navýšení kapitálu v jejich prospěch. |
| --- | --- |

(195)

Je nepochybné, že společnost Sernam Xpress a její provozní dceřiné společnosti Sernam Services a Aster pokračovaly v hospodářské činnosti společnosti Sernam SA, protože převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam provedené Francií se uskutečnilo právě s tímto záměrem. Z jednotlivých prvků případu vyplývá, že společnosti Sernam Xpress, Sernam Services a Aster opravdu pokračovaly v provozování činnosti, jež byla příjemcem podpory, a to podle platného obchodního plánu společnosti Sernam SA a se stejnými zaměstnanci. Společnost Financière Sernam poté dne 30. června 2011 zrušila jako jediný společník společnost Sernam Xpress a převzala její majetek. Společnost Financière Sernam tak představuje právního nástupce společnosti Sernam Xpress a také jejího ekonomického nástupce, protože dnes (společnost Financière Sernam) vlastní a přímo ovládá provozní dceřiné společnosti, jimiž jsou společnosti Sernam Services a Aster. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména společnosti Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnostech společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory. Společnost Sernam Services k tomu v květnu roku 2011 získala vklad aktiv v podobě převodu značky Sernam, jež je ohodnocována na částku 15 milionů EUR, aniž poskytla odpovídající vyrovnání. Pokud jde o společnost Aster, získala na jedné straně v březnu roku 2008 vklad na běžný účet ve výši 5 milionů EUR a tato částka jí byla odepsána v červenci roku 2008; na druhé straně se jí v prosinci roku 2011 dostalo navýšení kapitálu v podobě odepsání částky 5 599 998 EUR zapsaných na běžném účtu. Tyto dvě dceřiné společnosti tak byly příjemci podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress nejenom jakožto společnosti, jež jsou součástí skupiny, a kvůli skutečnosti, že pokračují ve výkonu jejích činností, ale také kvůli převodu určitých aktiv nebo opatřením navýšení kapitálu v jejich prospěch.

| (196) | Je nutno upřesnit, že sama společnost Sernam SA vznikla přeměnou společnosti Sernam SCS na akciovou společnost na konci roku 2001 (v tomto ohledu viz rozhodnutí Sernam 2, 11. bod odůvodnění). Původním příjemcem části dotyčných podpor tak byla společnost Sernam SCS. |
| --- | --- |

(196)

Je nutno upřesnit, že sama společnost Sernam SA vznikla přeměnou společnosti Sernam SCS na akciovou společnost na konci roku 2001 (v tomto ohledu viz rozhodnutí Sernam 2, 11. bod odůvodnění). Původním příjemcem části dotyčných podpor tak byla společnost Sernam SCS.

| (197) | Protože proti společnosti Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání a proti společnosti Aster, jež je dceřinou společností Financière Sernam, dne 3. února 2012 konkurzní řízení, francouzské orgány se vyzývají, aby určily částku podpor navýšenou o úroky, kterou je nutno bezodkladně vrátit, aby bylo tyto podpory možno zapsat do pasiv těchto podniků, |
| --- | --- |

(197)

Protože proti společnosti Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání a proti společnosti Aster, jež je dceřinou společností Financière Sernam, dne 3. února 2012 konkurzní řízení, francouzské orgány se vyzývají, aby určily částku podpor navýšenou o úroky, kterou je nutno bezodkladně vrátit, aby bylo tyto podpory možno zapsat do pasiv těchto podniků,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Státní podpory v celkové částce 503 milionů EUR poskytnuté Francií společnosti Sernam SCS (jež se stala společností Sernam SA) a schválené Komisí rozhodnutím 2006/367/ES (43) ze dne 20. října 2004 byly zneužity. Jsou neslučitelné s vnitřním trhem. Z těchto podpor měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster.

2.   Ze státní podpory ve výši 41 milionů EUR, již Francie poskytla společnosti Sernam SCS a kterou rozhodnutí Sernam 2 prohlásilo za neslučitelnou, měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster.

3.   Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR společností SNCF, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.

Článek 2

1.   Francie je povinna získat zpět podpory uvedené v článku 1 od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster.

2.   Z částek, které je nutno vrátit, běží úroky počínaje dnem, kdy byly dány k dispozici příjemci, až do jejich skutečného vrácení.

3.   Úroky se počítají ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004.

Článek 3

1.   Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.

2.   Francie provede toto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

3.   V rámci tohoto provedení může Francie zohlednit případné částky vrácené SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA, a to za podmínek uvedených výše.

Článek 4

1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Francie Komisi tyto informace:

| a) | den, kdy bylo každé z opatření podpory dáno k dispozici příjemci, celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce u každého z opatření podpory vrátit; |
| --- | --- |

a)

den, kdy bylo každé z opatření podpory dáno k dispozici příjemci, celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce u každého z opatření podpory vrátit;

| b) | podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím; |
| --- | --- |

b)

podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;

| c) | doklady prokazující, že příjemci již bylo nařízeno podporu vrátit. |
| --- | --- |

c)

doklady prokazující, že příjemci již bylo nařízeno podporu vrátit.

2.   Francie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise Francie předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

V Bruselu dne 9. března 2012.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Od 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES staly články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“). V obou případech jsou ustanovení ve své podstatě identická. Pro účely tohoto rozhodnutí je v případě potřeby nutné odkazy na články 107 a 108 SFEU chápat jako odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES.

1

(2)  Úř. věst. C 208, 14.7.2011, s. 8–21.

2

(3)  Rozhodnutí ze dne 23. května ve věci státní podpory NN122/00 (ex NJ 140/00), Úř. věst. C. 268, 22.9.2001, s. 15.

3

(4)  Rozhodnutí ze dne 20. října 2004, Úř. věst. L 140, 29.5.2006, s. 1.

4

(5)  Tato stížnost byla doplněna zejména dopisy ze dne 13. července, 25. srpna, 6. září, 5. října, 25. října a 16. prosince 2005.

5

(6)  Tato stížnost byla doplněna zejména dopisem ze dne 23. dubna 2007.

6

(7)  Úř. věst C 4, 9.1.2009, s. 5.

7

(8)  K podrobnějšímu popisu činností podniku Sernam viz body odůvodnění 12 až 31 rozhodnutí Sernam 2 a body odůvodnění 8 a 9 rozhodnutí o zahájení řízení.

8

(9)  Pro připomenutí: Géodis měla získat 60 % podíl ve společnosti Sernam za 1 symbolické euro (viz 51. bod odůvodnění rozhodnutí Sernam 1).

9

(10)  U jednoduchých komanditních společností neexistuje omezené ručení.

10

(11)  Sdělení ze dne 24. listopadu 2004.

11

(12)  Vklad Sernam SA do společnosti Sernam Xpress byl proveden podle francouzského právního nástroje „částečného vkladu aktiv“.

12

(13)  Dopis francouzských orgánů ze dne 7. května 2008, bod č. 77.

13

(14)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 20. září 2001, Banks, C-390/98, Sb. rozh. 2001, s. I-6117.

14

(15)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 29. dubna 2004, Německo v. Komise, C-277/00, Sb. rozh. 2004, s. I-3925.

15

(16)  Rozsudek ve věci Německo v. Komise uvedený výše v pozn. pod čarou č. 15.

16

(17)  Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 19. října 2005 ve věci CDA Datenträger Albrechts v. Komise, T-324/00, Sb. rozh. 2005, s. II-4309.

17

(18)  Rozsudek ve věci CDA Datenträger Albrechts v. Komise uvedený výše v pozn. pod čarou č. 15, bod č. 78.

18

(19)  Rozsudek ve věci CDA Datenträger Albrechts v. Komise uvedený výše v pozn. pod čarou č. 15, bod č. 98.

19

(20)  Rozsudek ve věci CDA Datenträger Albrechts v. Komise uvedený výše v pozn. pod čarou č. 15, bod č. 99.

20

(21)  Rozsudek ve věci CDA Datenträger Albrechts v. Komise uvedený výše v pozn. pod čarou č. 15, bod č. 100.

21

(22)  Rozsudek ve věci Německo v. Komise uvedený výše v pozn. pod čarou č. 13, bod č. 70; rozsudek ve věci CDA Datenträger Albrechts v. Komise uvedený výše v pozn. pod čarou č. 15, bod č. 73.

22

(23)  128. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

23

(24)  Rozhodnutí Komise ze dne 8. července 2008 o opatřeních, která provedla Francie ve prospěch společnosti Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM), Úř. věst. L 225, 27.8.2009, s. 180.

24

(25)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

25

(26)  Body odůvodnění č. 208 až 217 rozhodnutí Sernam 2.

26

(27)  Komise zdůrazňuje, že otázka, zda lze určitou smlouvu označit za prodej, je nezávislá na otázce, zda uzavření určité smlouvy odpovídá chování soukromého hospodářského subjektu.

27

(28)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

28

(29)  Rozsudek ve věci Německo v. Komise uvedený výše v pozn. pod čarou č. 13.

29

(30)  Rozsudek ve věci Německo v. Komise uvedený výše v pozn. pod čarou č. 13, body č. 80 a 81.

30

(31)  Rozsudek ve věci Německo v. Komise uvedený výše v pozn. pod čarou č. 13, bod č. 86.

31

(32)  Pokud jde o share deal, viz rozsudek Soudního dvora ze dne 8. května 2003 ve věci Itálie a SIM 2 Multimedia v. Komise, C-328/99 a C-399/00, Sb. rozh. 2003, s. I-4035, bod č. 83: „Je pravda, že prodej akcií společnosti, jež je příjemcem protiprávní podpory, akcionářem třetí osobě nemá vliv na povinnost vrácení“. Pokud jde o asset deal, viz body č. 66 až 85 stejného rozsudku.

32

share deal

Je pravda, že prodej akcií společnosti, jež je příjemcem protiprávní podpory, akcionářem třetí osobě nemá vliv na povinnost vrácení

asset deal

(33)  Rozsudek ve věci Itálie a SIM 2 Multimedia v. Komise uvedený výše v pozn. pod čarou č. 32, body č. 77 a 78.

33

(34)  Rozsudek ve věci CDA Datenträger Albrechts v. Komise uvedený výše v pozn. pod čarou č. 15.

34

(35)  Viz zpráva ABN Amro předložená francouzskými orgány a popsaná v části 2.5.8.2 rozhodnutí o zahájení řízení, s. 47.

35

(36)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

36

(37)  Rozsudek ve věci Itálie a SIM 2 Multimedia v. Komise uvedený výše v pozn. pod čarou č. 32, bod č. 69.

37

(38)  Body odůvodnění č. 72 až 74 rozhodnutí o zahájení řízení.

38

(39)  Body odůvodnění č. 75 až 77 rozhodnutí o zahájení řízení.

39

(40)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

40

(41)  Číselné údaje uváděné v tomto rozhodnutí jsou zaokrouhleny na milion. Výpočet úroků musí ale vycházet z přesné částky každé z podpor.

41

(42)  OJ L 140, 30.4.2004, p. 1.

42

(43)  OJ L 140, 29.5.2006, p. 1.

43

---