# Az Európai Unió L 195/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.195.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 195 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. július 21. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.195.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 195

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. július 21.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/397/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. október 24.) az SA.32600. (2011/C.) Állami támogatásról – Franciaország – Az SNCF által a SeaFrance SA-nak nyújtott szerkezetátalakítási támogatás
  (az értesítés a C(2011) 7808. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/398/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2012. március 9.) az SA.12522. (C 37/08.) számú Állami támogatásról – Franciaország – A Sernam 2 ügyben hozott határozat végrehajtása
  (az értesítés a C(2012) 1616. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 19 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

HATÁROZATOK

2012/397/EU

*

A Bizottság határozata (2011. október 24.) az SA.32600. (2011/C.) Állami támogatásról – Franciaország – Az SNCF által a SeaFrance SA-nak nyújtott szerkezetátalakítási támogatás
  (az értesítés a C(2011) 7808. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 7808. számú dokumentummal történt)

1

1

2012/398/EU

*

A Bizottság határozata (2012. március 9.) az SA.12522. (C 37/08.) számú Állami támogatásról – Franciaország – A Sernam 2 ügyben hozott határozat végrehajtása
  (az értesítés a C(2012) 1616. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 1616. számú dokumentummal történt)

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

HATÁROZATOK

| 21.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 195/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 195/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. október 24.)

az SA.32600. (2011/C.) Állami támogatásról – Franciaország – Az SNCF által a SeaFrance SA-nak nyújtott szerkezetátalakítási támogatás

(az értesítés a C(2011) 7808. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/397/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: EUMSZ) és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett cikkeknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (1),

mivel:

I.   ELJÁRÁS

1.1.   Általános eljárásjogi háttér

| (1) | 2010. augusztus 18-i határozatában (2) a Bizottság jóváhagyott egy, a SeaFrance S.A. (a továbbiakban: SeaFrance) számára szóló megmentési célú támogatást (a továbbiakban: megmentési célú támogatás), amelyet ezt követően Franciaország végre is hajtott. Ez a támogatás egy legfeljebb [40–70] millió EUR összegű kölcsönt tartalmazott, amelyet az SNCF nyújtott a SeaFrance számára. |
| --- | --- |

(1)

2010. augusztus 18-i határozatában (2) a Bizottság jóváhagyott egy, a SeaFrance S.A. (a továbbiakban: SeaFrance) számára szóló megmentési célú támogatást (a továbbiakban: megmentési célú támogatás), amelyet ezt követően Franciaország végre is hajtott. Ez a támogatás egy legfeljebb [40–70] millió EUR összegű kölcsönt tartalmazott, amelyet az SNCF nyújtott a SeaFrance számára.

| (2) | A francia hatóságok 2011. február 11-én bejelentettek egy, a SeaFrance részére szóló 223 millió EUR összegű szerkezetátalakítási támogatást (a továbbiakban: szerkezetátalakítási támogatás), amelyhez szerkezetátalakítási tervet mellékeltek. 2011. március 29-i levelével a Bizottság kiegészítő információkat kért, amelyeket a francia hatóságok 2011. május 4-én megküldtek. |
| --- | --- |

(2)

A francia hatóságok 2011. február 11-én bejelentettek egy, a SeaFrance részére szóló 223 millió EUR összegű szerkezetátalakítási támogatást (a továbbiakban: szerkezetátalakítási támogatás), amelyhez szerkezetátalakítási tervet mellékeltek. 2011. március 29-i levelével a Bizottság kiegészítő információkat kért, amelyeket a francia hatóságok 2011. május 4-én megküldtek.

| (3) | 2011. április 6-án a SeaFrance egy versenytársa, a P&O Ferries (a továbbiakban: P&O) panaszt nyújtott be a Bizottsághoz a szerkezetátalakítási támogatással szemben. |
| --- | --- |

(3)

2011. április 6-án a SeaFrance egy versenytársa, a P&O Ferries (a továbbiakban: P&O) panaszt nyújtott be a Bizottsághoz a szerkezetátalakítási támogatással szemben.

| (4) | 2011. június 22-én kelt levelével a Bizottság értesítette a Francia Köztársaságot arról, hogy az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat). |
| --- | --- |

(4)

2011. június 22-én kelt levelével a Bizottság értesítette a Francia Köztársaságot arról, hogy az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról határozott (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló határozat).

| (5) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a kérdéses támogatásokkal kapcsolatos észrevételeik megtételére (3). A Bizottság által kapott észrevételek részletes leírása az V. szakaszban szerepel. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket a kérdéses támogatásokkal kapcsolatos észrevételeik megtételére (3). A Bizottság által kapott észrevételek részletes leírása az V. szakaszban szerepel.

| (6) | A francia hatóságok észrevételeket nyújtottak be 2011. július 14-én válaszként az eljárás megindításáról szóló határozatra, 2011. július 22-én a P&O panaszát követően, és 2011. augusztus 19-én válaszként az érdekelt harmadik személyeknek az eljárás megindításáról szóló határozatra tett észrevételeire. |
| --- | --- |

(6)

A francia hatóságok észrevételeket nyújtottak be 2011. július 14-én válaszként az eljárás megindításáról szóló határozatra, 2011. július 22-én a P&O panaszát követően, és 2011. augusztus 19-én válaszként az érdekelt harmadik személyeknek az eljárás megindításáról szóló határozatra tett észrevételeire.

| (7) | 2011. szeptember 12-én a francia hatóságok eljuttatták a Bizottságnak a módosított szerkezetátalakítási tervet. |
| --- | --- |

(7)

2011. szeptember 12-én a francia hatóságok eljuttatták a Bizottságnak a módosított szerkezetátalakítási tervet.

| (8) | 2011. október 3-án a francia hatóságok újra módosították a szerkezetátalakítási tervet (a továbbiakban: a módosított szerkezetátalakítási terv). |
| --- | --- |

(8)

2011. október 3-án a francia hatóságok újra módosították a szerkezetátalakítási tervet (a továbbiakban: a módosított szerkezetátalakítási terv).

| (9) | A Bizottság és a francia hatóságok találkozót tartottak [...]. Az egész eljárás során számos telefonos megbeszélés (4) és levélváltás is történt. 2011. október 18-án a francia hatóságok levélben fordultak a Bizottsághoz, amelyben összefoglalták a korábbi megbeszélések során bemutatott érveket. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság és a francia hatóságok találkozót tartottak [...]. Az egész eljárás során számos telefonos megbeszélés (4) és levélváltás is történt. 2011. október 18-án a francia hatóságok levélben fordultak a Bizottsághoz, amelyben összefoglalták a korábbi megbeszélések során bemutatott érveket.

1.2.   Nemzeti eljárásjogi háttér

| (10) | A SeaFrance ellen 2010. június 3-án indított, a fizetőképesség helyreállítására irányuló eljárás (redressement judiciaire) keretében a Tribunal de Commerce de Paris-nak (Párizsi Kereskedelmi Bíróságnak) 2011. október 25-én kell véglegesen határoznia a SeaFrance felszámolásáról vagy a vállalkozás tevékenységének folytatásáról (5). |
| --- | --- |

(10)

A SeaFrance ellen 2010. június 3-án indított, a fizetőképesség helyreállítására irányuló eljárás (redressement judiciaire) keretében a Tribunal de Commerce de Paris-nak (Párizsi Kereskedelmi Bíróságnak) 2011. október 25-én kell véglegesen határoznia a SeaFrance felszámolásáról vagy a vállalkozás tevékenységének folytatásáról (5).

| (11) | Ezenkívül a fizetőképesség helyreállítására irányuló eljárás megindítása óta harmadik személyek számára engedélyezték, hogy benyújtsanak a felszámolónak a vállalkozás részleges vagy teljes átruházása által a tevékenység fenntartását célzó ajánlatokat. A Bizottság birtokában lévő információk szerint három átvételi ajánlatot nyújtottak be, egyet a Louis Dreyfus Armateurs francia csoport és a DFDS A/S dán társaság (a továbbiakban: DFDS) együttesen (a továbbiakban együttes elnevezésük: DFDS-LDA), egyet a Confédération française démocratique du travail szakszervezet (a továbbiakban: a CFDT) és egyet az SNC Being Bang Immaterial (a továbbiakban: Being Bang). |
| --- | --- |

(11)

Ezenkívül a fizetőképesség helyreállítására irányuló eljárás megindítása óta harmadik személyek számára engedélyezték, hogy benyújtsanak a felszámolónak a vállalkozás részleges vagy teljes átruházása által a tevékenység fenntartását célzó ajánlatokat. A Bizottság birtokában lévő információk szerint három átvételi ajánlatot nyújtottak be, egyet a Louis Dreyfus Armateurs francia csoport és a DFDS A/S dán társaság (a továbbiakban: DFDS) együttesen (a továbbiakban együttes elnevezésük: DFDS-LDA), egyet a Confédération française démocratique du travail szakszervezet (a továbbiakban: a CFDT) és egyet az SNC Being Bang Immaterial (a továbbiakban: Being Bang).

| (12) | A DFDS-LDA részleges ajánlatot tett a SeaFrance eszközeinek és személyzetének átvételére szimbolikus összegért, három euróért (6). A Bizottság tájékoztatására átküldték az ajánlat másolatát. Az ajánlatuk értelmében a DFDS-LDA csak 460 (vagyis a módosított szerkezetátalakítási tervben javasoltnál 200-zal kevesebb) munkavállalót és a Nord Pas-de-Calais teherhajót tartaná meg (a Berlioz és Rodin vegyes célú kompokon felül), a Molière kompot azonban nem (miközben a módosított szerkezetátalakítási terv a Nord Pas-de-Calais teherhajó eladását javasolja, és nem számol a Molière komp mellőzésével, épp ellenkezőleg, előirányozza annak visszavásárlását). |
| --- | --- |

(12)

A DFDS-LDA részleges ajánlatot tett a SeaFrance eszközeinek és személyzetének átvételére szimbolikus összegért, három euróért (6). A Bizottság tájékoztatására átküldték az ajánlat másolatát. Az ajánlatuk értelmében a DFDS-LDA csak 460 (vagyis a módosított szerkezetátalakítási tervben javasoltnál 200-zal kevesebb) munkavállalót és a Nord Pas-de-Calais teherhajót tartaná meg (a Berlioz és Rodin vegyes célú kompokon felül), a Molière kompot azonban nem (miközben a módosított szerkezetátalakítási terv a Nord Pas-de-Calais teherhajó eladását javasolja, és nem számol a Molière komp mellőzésével, épp ellenkezőleg, előirányozza annak visszavásárlását).

| (13) | A sajtó szerint a CFDT múlt év augusztus 24-én benyújtotta a vállalkozás átvételének ajánlatát a Tribunal de Commerce de Paris-nak. A CFDT meg kívánja tartani a jelenlegi összes, 1 100 munkavállalót. Ebből a célból a CFDT a SeaFrance hajóinak visszavételét szimbolikus áron, egy euróért irányozza elő, és nem tervezi a vállalkozás tartozásainak átvételét. A CFDT záloghitelt kíván felvenni legalább 50 millió EUR értékben bankoktól, és 80 millió EUR összegű további hitelért szándékozik folyamodni az önkormányzatokhoz, hogy szembe tudjon nézni egy újabb esetleges válsággal. |
| --- | --- |

(13)

A sajtó szerint a CFDT múlt év augusztus 24-én benyújtotta a vállalkozás átvételének ajánlatát a Tribunal de Commerce de Paris-nak. A CFDT meg kívánja tartani a jelenlegi összes, 1 100 munkavállalót. Ebből a célból a CFDT a SeaFrance hajóinak visszavételét szimbolikus áron, egy euróért irányozza elő, és nem tervezi a vállalkozás tartozásainak átvételét. A CFDT záloghitelt kíván felvenni legalább 50 millió EUR értékben bankoktól, és 80 millió EUR összegű további hitelért szándékozik folyamodni az önkormányzatokhoz, hogy szembe tudjon nézni egy újabb esetleges válsággal.

| (14) | Azt is a sajtó írja, hogy a Being Bang is benyújtott egy ajánlatot a SeaFrance átvételére, amelynek a Bizottság nem ismeri a feltételeit. A Being Bang tájékoztatásul közölt a Bizottsággal egy ajánlatot a SeaFrance átvételére. Ez a dokumentum az észrevételek benyújtásának az érdekelt felek számára meghatározott határidején túl érkezett be a Bizottsághoz, vagyis az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételének időpontját követő 15 napon túl. Az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően a Bizottság tehát e dokumentumot nem továbbította a francia hatóságoknak, és nem fogja figyelembe venni azt e határozatában. (7) |
| --- | --- |

(14)

Azt is a sajtó írja, hogy a Being Bang is benyújtott egy ajánlatot a SeaFrance átvételére, amelynek a Bizottság nem ismeri a feltételeit. A Being Bang tájékoztatásul közölt a Bizottsággal egy ajánlatot a SeaFrance átvételére. Ez a dokumentum az észrevételek benyújtásának az érdekelt felek számára meghatározott határidején túl érkezett be a Bizottsághoz, vagyis az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételének időpontját követő 15 napon túl. Az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően a Bizottság tehát e dokumentumot nem továbbította a francia hatóságoknak, és nem fogja figyelembe venni azt e határozatában. (7)

| (15) | Franciaország a (11)–(14) preambulumbekezdésben felsorolt ajánlatok egyikét sem továbbította a Bizottságnak. Ezért ezek e határozatnak nem képezik tárgyát. |
| --- | --- |

(15)

Franciaország a (11)–(14) preambulumbekezdésben felsorolt ajánlatok egyikét sem továbbította a Bizottságnak. Ezért ezek e határozatnak nem képezik tárgyát.

1.3.   E határozat tárgya

| (16) | E határozat kizárólag arra a tőkeemelésre vonatkozik, amelyet Franciaország a SeaFrance-ra vonatkozóan bejelentett, továbbá egy 99,8 millió és egy [40–70] millió EUR összegű, a SeaFrance számára előirányozott kölcsönre, valamint a megmentési célú támogatásra, amelyet a Bizottság 2010. augusztus 18-án jóváhagyott. |
| --- | --- |

(16)

E határozat kizárólag arra a tőkeemelésre vonatkozik, amelyet Franciaország a SeaFrance-ra vonatkozóan bejelentett, továbbá egy 99,8 millió és egy [40–70] millió EUR összegű, a SeaFrance számára előirányozott kölcsönre, valamint a megmentési célú támogatásra, amelyet a Bizottság 2010. augusztus 18-án jóváhagyott.

| (17) | E határozat nem vonatkozik sem az SNCF és a SeaFrance közötti likviditási megállapodásnak az SNCF általi meghosszabbítására (SA.31331 – 2011/NN), sem a SeaFrance Berlioz hajóhoz kapcsolódó opciólehívásra tekintettel az SNCF által nyújtott finanszírozásra (SA.31252 – 2010/NN). A Bizottság 2011. június 22-én megindította az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást e két intézkedéssel kapcsolatosan is. |
| --- | --- |

(17)

E határozat nem vonatkozik sem az SNCF és a SeaFrance közötti likviditási megállapodásnak az SNCF általi meghosszabbítására (SA.31331 – 2011/NN), sem a SeaFrance Berlioz hajóhoz kapcsolódó opciólehívásra tekintettel az SNCF által nyújtott finanszírozásra (SA.31252 – 2010/NN). A Bizottság 2011. június 22-én megindította az EUMSZ 108. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást e két intézkedéssel kapcsolatosan is.

| (18) | Figyelembe véve a fizetőképesség helyreállítására irányuló eljárás sürgősségét – minthogy a Tribunal de Commerce de Paris-nak 2011. október 25-én kell határoznia – e határozat csak a szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozik, amely a módosított szerkezetátalakítási terv szerint egy feltőkésítésből és két kölcsönből áll, valamint a korlátozott időszakra engedélyezett megmentési célú támogatásra. A vizsgálati eljárás ezért a likviditási megállapodás (SA.31331 – 2011/NN) és a Berlioz finanszírozása (SA.31252 – 2010/NN) tekintetében nyitott marad. |
| --- | --- |

(18)

Figyelembe véve a fizetőképesség helyreállítására irányuló eljárás sürgősségét – minthogy a Tribunal de Commerce de Paris-nak 2011. október 25-én kell határoznia – e határozat csak a szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozik, amely a módosított szerkezetátalakítási terv szerint egy feltőkésítésből és két kölcsönből áll, valamint a korlátozott időszakra engedélyezett megmentési célú támogatásra. A vizsgálati eljárás ezért a likviditási megállapodás (SA.31331 – 2011/NN) és a Berlioz finanszírozása (SA.31252 – 2010/NN) tekintetében nyitott marad.

II.   A KEDVEZMÉNYEZETT BEMUTATÁSA

| (19) | A SeaFrance a francia jog hatálya alá tartozó részvénytársaság, amely az ugyancsak a francia jog hatálya alá tartozó SNCF Participations S.A. részvénytársaság 100 %-os tulajdonában van, amely utóbbi az SNCF vállalatcsoport részesedéseit kezeli, és a „Société nationale des chemins de fer français” (a továbbiakban: SNCF) ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény 100 %-os tulajdonában áll. |
| --- | --- |

(19)

A SeaFrance a francia jog hatálya alá tartozó részvénytársaság, amely az ugyancsak a francia jog hatálya alá tartozó SNCF Participations S.A. részvénytársaság 100 %-os tulajdonában van, amely utóbbi az SNCF vállalatcsoport részesedéseit kezeli, és a „Société nationale des chemins de fer français” (a továbbiakban: SNCF) ipari és kereskedelmi jellegű közintézmény 100 %-os tulajdonában áll.

| (20) | A SeaFrance tengeri (teher- és személy-) szállítási szolgáltatásokat nyújt. Kizárólag a Calais–Dover közötti szakaszon működik. Piaci részesedései ezen a vonalon a következőképpen oszlanak meg: | 2007 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- |
| Utasok (8) | 3 720 | 2 920 |
| Teher (9) | 770 550 | 550 884 |

(20)

A SeaFrance tengeri (teher- és személy-) szállítási szolgáltatásokat nyújt. Kizárólag a Calais–Dover közötti szakaszon működik. Piaci részesedései ezen a vonalon a következőképpen oszlanak meg:

2007

2010

Utasok (8)

3 720

2 920

Teher (9)

770 550

550 884

| (21) | A kezdeti szerkezetátalakítási terv bejelentésekor, 2011 februárjában a SeaFrance flottája a következő hajókból állt:






  — | három vegyes célú komphajó (vagy „ro-pax”, az angol „roll-on-roll-off-passenger-ship” kifejezésből), amely személy- és teherszállítást is végez: a Rodin, a Molière és a Berlioz; |
| --- | --- | --- |

(21)

A kezdeti szerkezetátalakítási terv bejelentésekor, 2011 februárjában a SeaFrance flottája a következő hajókból állt:

—

három vegyes célú komphajó (vagy „ro-pax”, az angol „roll-on-roll-off-passenger-ship” kifejezésből), amely személy- és teherszállítást is végez: a Rodin, a Molière és a Berlioz;

| — | egy kizárólag teherfuvarozásra használt hajó: a Nord Pas-de-Calais; és |
| --- | --- |

—

egy kizárólag teherfuvarozásra használt hajó: a Nord Pas-de-Calais; és

| — | két kihasználatlan hajó, amelyek átruházásra várnak, a Cézanne és a Renoir (ezeket a hajókat 2011 júliusában adták el). |
| --- | --- |

—

két kihasználatlan hajó, amelyek átruházásra várnak, a Cézanne és a Renoir (ezeket a hajókat 2011 júliusában adták el).

| (22) | 2009 decemberében a SeaFrance 1 550 állandó alkalmazottal működött. |
| --- | --- |

(22)

2009 decemberében a SeaFrance 1 550 állandó alkalmazottal működött.

| (23) | A SeaFrance teherfuvarozást (kamionszállítást) és személyszállítást végez (ezen belül gyalogosokat szállított 2008 végéig, illetve személygépkocsikat, lakóautókat, motorkerékpárokat és távolsági autóbuszokat szállít), és egyéb szolgáltatásokat is nyújt, mint például fedélzeten történő értékesítés (10) és devizaszolgáltatások. |
| --- | --- |

(23)

A SeaFrance teherfuvarozást (kamionszállítást) és személyszállítást végez (ezen belül gyalogosokat szállított 2008 végéig, illetve személygépkocsikat, lakóautókat, motorkerékpárokat és távolsági autóbuszokat szállít), és egyéb szolgáltatásokat is nyújt, mint például fedélzeten történő értékesítés (10) és devizaszolgáltatások.

III.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK BEMUTATÁSA

| (24) | Az eredetileg, 2011 februárjában bejelentett szerkezetátalakítási terv (a továbbiakban: a kezdeti szerkezetátalakítási terv) értelmében a szerkezetátalakítási támogatás a SeaFrance 223 millió EUR összegű tőkeemelését foglalja magában, amelyet egyetlen részvényese, a SNCF Participations SA társaság jegyez. |
| --- | --- |

(24)

Az eredetileg, 2011 februárjában bejelentett szerkezetátalakítási terv (a továbbiakban: a kezdeti szerkezetátalakítási terv) értelmében a szerkezetátalakítási támogatás a SeaFrance 223 millió EUR összegű tőkeemelését foglalja magában, amelyet egyetlen részvényese, a SNCF Participations SA társaság jegyez.

| (25) | A kezdeti szerkezetátalakítási terv lényegi elemei a következők voltak:






  — | a kapacitás 6-ról 4 hajóra történő csökkentése; |
| --- | --- | --- |

(25)

A kezdeti szerkezetátalakítási terv lényegi elemei a következők voltak:

—

a kapacitás 6-ról 4 hajóra történő csökkentése;

| — | a kínálat oly módon történő átszervezése, hogy az eredeti kínálathoz képest éves szinten 29,4 %-os csökkentés történjen a hajóutak tekintetében; |
| --- | --- |

—

a kínálat oly módon történő átszervezése, hogy az eredeti kínálathoz képest éves szinten 29,4 %-os csökkentés történjen a hajóutak tekintetében;

| — | 725 teljes munkaidős egyenérték, azaz a 2009. decemberi álláshelyek majdnem felének megszüntetése annak érdekében, hogy 2013-ban a személyzeti költségek és az árbevétel aránya 26 % legyen. |
| --- | --- |

—

725 teljes munkaidős egyenérték, azaz a 2009. decemberi álláshelyek majdnem felének megszüntetése annak érdekében, hogy 2013-ban a személyzeti költségek és az árbevétel aránya 26 % legyen.

| (26) | A terv továbbá előirányozta a termelékenységre irányuló erőfeszítések növelését a fedélzeten történő értékesítéseket illetően az utasok számától függően, a vendéglátás kínálatának változtatását, a „Croisière Bleu marine” ajánlat átalakítását, a garázstér kezelésének felülvizsgálatát, az egyéni gyalogos utasok szállításának beszüntetését (2008 vége óta érvényben) és a csak egyirányú járatok eltörlését. Emellett, a szerkezetátalakítás kiegészítéseként a következő intézkedésekkel csökkentették a külső költségeket: beszerzési igazgatóság létrehozása a beszerzési eljárások egyszerűsítése és a belső ellenőrzés javítása érdekében (számítógéppel támogatott karbantartás-kezelési projekt indítása, a szárazföldi és a fedélzeti készletek központosított ellenőrzése, az európai hajógyártók rendszeres versenyeztetése a hajók műszaki leállása körüli szerződések odaítélése érdekében, a reklámra fordított költségek csökkentése). |
| --- | --- |

(26)

A terv továbbá előirányozta a termelékenységre irányuló erőfeszítések növelését a fedélzeten történő értékesítéseket illetően az utasok számától függően, a vendéglátás kínálatának változtatását, a „Croisière Bleu marine” ajánlat átalakítását, a garázstér kezelésének felülvizsgálatát, az egyéni gyalogos utasok szállításának beszüntetését (2008 vége óta érvényben) és a csak egyirányú járatok eltörlését. Emellett, a szerkezetátalakítás kiegészítéseként a következő intézkedésekkel csökkentették a külső költségeket: beszerzési igazgatóság létrehozása a beszerzési eljárások egyszerűsítése és a belső ellenőrzés javítása érdekében (számítógéppel támogatott karbantartás-kezelési projekt indítása, a szárazföldi és a fedélzeti készletek központosított ellenőrzése, az európai hajógyártók rendszeres versenyeztetése a hajók műszaki leállása körüli szerződések odaítélése érdekében, a reklámra fordított költségek csökkentése).

| (27) | A Bizottságnak 2011. szeptember 12-én benyújtott szerkezetátalakítási terv értelmében a SeaFrance-nak az SNCF által jegyzett tőkeemelése mindössze 166,3 millió EUR lenne. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottságnak 2011. szeptember 12-én benyújtott szerkezetátalakítási terv értelmében a SeaFrance-nak az SNCF által jegyzett tőkeemelése mindössze 166,3 millió EUR lenne.

| (28) | Ezt a tőkeemelést két kölcsön egészítené ki: egy 99,8 millió EUR értékű és egy [40–70] millió EUR értékű. Az első a SeaFrance tulajdonképpeni szerkezetátalakításának finanszírozását célozná, míg a második a Molière nevű hajóra felvett, meglévő hitel helyettesítésére, a hajóra vonatkozó vételi opció lehívásának megelőlegezésére szolgálna (a [...]. év vége helyett a [...]. év kezdetétől). Ez a megelőlegezett opciólehívás tenné lehetővé a SeaFrance számára, hogy a [...]. év végétől megszerezze egy [...] millió EUR-ra becsült hajó kizárólagos tulajdonjogát. |
| --- | --- |

(28)

Ezt a tőkeemelést két kölcsön egészítené ki: egy 99,8 millió EUR értékű és egy [40–70] millió EUR értékű. Az első a SeaFrance tulajdonképpeni szerkezetátalakításának finanszírozását célozná, míg a második a Molière nevű hajóra felvett, meglévő hitel helyettesítésére, a hajóra vonatkozó vételi opció lehívásának megelőlegezésére szolgálna (a [...]. év vége helyett a [...]. év kezdetétől). Ez a megelőlegezett opciólehívás tenné lehetővé a SeaFrance számára, hogy a [...]. év végétől megszerezze egy [...] millió EUR-ra becsült hajó kizárólagos tulajdonjogát.

| (29) | A két kölcsönt 6,05 %-os kamattal nyújtanák 12 évre, állandó tőke-visszafizetés mellett. |
| --- | --- |

(29)

A két kölcsönt 6,05 %-os kamattal nyújtanák 12 évre, állandó tőke-visszafizetés mellett.

| (30) | A francia hatóságok a következőkkel indokolták a 6,05 %-os kamatot:






  1. | a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (11) (a továbbiakban „a referencia-kamatlábról szóló közlemény”) alkalmazása, CCC minősítési szinten a biztosítékok magasabb mértékét, azaz 400 bázispontos felárat figyelembe véve; és |
| --- | --- | --- |

(30)

A francia hatóságok a következőkkel indokolták a 6,05 %-os kamatot:

1.

a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (11) (a továbbiakban „a referencia-kamatlábról szóló közlemény”) alkalmazása, CCC minősítési szinten a biztosítékok magasabb mértékét, azaz 400 bázispontos felárat figyelembe véve; és

| 2. | a SNCF által és kérésére egy „klasszikus”-ként bemutatott módszer alkalmazása (12), amely [6,00–6,15] és [6,00–6,15] % közötti kamatot (13) eredményez, és amely a következőkön alapul:






  — | 12 hónapos EURIBOR referencia-kamatláb (amely 2011. augusztus 1-jén 2,18 % volt); |
| --- | --- | --- |

2.

a SNCF által és kérésére egy „klasszikus”-ként bemutatott módszer alkalmazása (12), amely [6,00–6,15] és [6,00–6,15] % közötti kamatot (13) eredményez, és amely a következőkön alapul:

—

12 hónapos EURIBOR referencia-kamatláb (amely 2011. augusztus 1-jén 2,18 % volt);

| — | a SeaFrance-nak az SNCF által adott BB- minősítése, amely a 2011–2019 közötti időszakot lefedő pénzügyi előrejelzésekre támaszkodott, és amely 6 mutatót tartalmaz, nevezetesen a következőket: „leverage ratio” vagyis tőkeáttétel (14), „gearing” vagyis a tartozás/tőke arány (15), „equity ratio” vagyis a sajáttőkehányad (16), „interest coverage” vagyis a kamatfedezet (17), „liquidity” vagyis a likviditás (18) és „profitability” vagyis a jövedelmezőség (19), ezek mindegyikét [0–5/20] és [15–20/20] közé számítva; és |
| --- | --- |

—

a SeaFrance-nak az SNCF által adott BB- minősítése, amely a 2011–2019 közötti időszakot lefedő pénzügyi előrejelzésekre támaszkodott, és amely 6 mutatót tartalmaz, nevezetesen a következőket: „leverage ratio” vagyis tőkeáttétel (14), „gearing” vagyis a tartozás/tőke arány (15), „equity ratio” vagyis a sajáttőkehányad (16), „interest coverage” vagyis a kamatfedezet (17), „liquidity” vagyis a likviditás (18) és „profitability” vagyis a jövedelmezőség (19), ezek mindegyikét [0–5/20] és [15–20/20] közé számítva; és

| — | a BB- minősítés és a [30–40] % és [40–50] % közé tett nemteljesítéskori veszteségráta (vagy „Loss Given Default”) kombinálásából származó felárszámítás (jelen esetben [0–5] %). |
| --- | --- |

—

a BB- minősítés és a [30–40] % és [40–50] % közé tett nemteljesítéskori veszteségráta (vagy „Loss Given Default”) kombinálásából származó felárszámítás (jelen esetben [0–5] %).

| (31) | A kezdeti szerkezetátalakítási tervben már bejelentett intézkedéseken és a két említett kölcsönön felül a 2011. szeptember 12-én benyújtott szerkezetátalakítási tervben további intézkedéseket javasoltak, úgy mint:






  — | a kezdeti szerkezetátalakítási terv értelmében 2011 júliusában átruházott két hajón, a Cézanne-on és a Renoiron kívül egy további hajónak, a Nord Pas-de-Calais teherhajónak az átruházása; |
| --- | --- | --- |

(31)

A kezdeti szerkezetátalakítási tervben már bejelentett intézkedéseken és a két említett kölcsönön felül a 2011. szeptember 12-én benyújtott szerkezetátalakítási tervben további intézkedéseket javasoltak, úgy mint:

—

a kezdeti szerkezetátalakítási terv értelmében 2011 júliusában átruházott két hajón, a Cézanne-on és a Renoiron kívül egy további hajónak, a Nord Pas-de-Calais teherhajónak az átruházása;

| — | az alkalmazottak létszámának 922-vel történő csökkentése (a 2009. decemberi 1 550-es létszám helyett, azaz 60 %-os csökkenés), amely 2013-ra a bérköltség/árbevétel arányát [20–25] %-ra, 2019-re [20–25] %-ra csökkenti; |
| --- | --- |

—

az alkalmazottak létszámának 922-vel történő csökkentése (a 2009. decemberi 1 550-es létszám helyett, azaz 60 %-os csökkenés), amely 2013-ra a bérköltség/árbevétel arányát [20–25] %-ra, 2019-re [20–25] %-ra csökkenti;

| — | a hajóutak éves számának 5830-cal történő csökkentése (azaz a kezdeti szerkezetátalakítási tervhez képest további 2 352 hajóút törlése), ami 37,6 %-os csökkentést jelent a 2007. évi hajóútkínálathoz képest; |
| --- | --- |

—

a hajóutak éves számának 5830-cal történő csökkentése (azaz a kezdeti szerkezetátalakítási tervhez képest további 2 352 hajóút törlése), ami 37,6 %-os csökkentést jelent a 2007. évi hajóútkínálathoz képest;

| — | [1–5] millió EUR összegű megtakarítások (a SeaFrance calais-i és párizsi ügynökségének megszüntetése, Belgiumban és Németországban működő call centerek megszüntetése, a marketingkiadások csökkentése; a 2013. év végére a szolgáltatások áthelyezése Calais-ba, a Nord Pas-de-Calais teherhajó minőségi tanúsítványának megszüntetése és automatizált beszállókártya-ellenőrzés bevezetése). |
| --- | --- |

—

[1–5] millió EUR összegű megtakarítások (a SeaFrance calais-i és párizsi ügynökségének megszüntetése, Belgiumban és Németországban működő call centerek megszüntetése, a marketingkiadások csökkentése; a 2013. év végére a szolgáltatások áthelyezése Calais-ba, a Nord Pas-de-Calais teherhajó minőségi tanúsítványának megszüntetése és automatizált beszállókártya-ellenőrzés bevezetése).

| (32) | A szerkezetátalakításnak a módosított szerkezetátalakítási tervben meghatározott ideje 5 évre szól, vagyis 2011-től 2015-ig, ezzel szemben a kezdeti szerkezetátalakítási tervben ez az időszak 2019-ig elhúzódott. |
| --- | --- |

(32)

A szerkezetátalakításnak a módosított szerkezetátalakítási tervben meghatározott ideje 5 évre szól, vagyis 2011-től 2015-ig, ezzel szemben a kezdeti szerkezetátalakítási tervben ez az időszak 2019-ig elhúzódott.

| (33) | A módosított szerkezetátalakítási terv értelmében az SNCF által biztosított két kölcsön feltételei ezentúl a következők:






  — | a kölcsönöket 8,55 %-os kamattal nyújtják (20); Franciaország ezt a kamatot a referencia-kamatlábról szóló közleményre hivatkozva indokolja, a CCC minősítési szinthez normál mértékű biztosítékot véve figyelembe. Ennek következtében a kamatfelár szintje 650 bázisponton van rögzítve; |
| --- | --- | --- |

(33)

A módosított szerkezetátalakítási terv értelmében az SNCF által biztosított két kölcsön feltételei ezentúl a következők:

—

a kölcsönöket 8,55 %-os kamattal nyújtják (20); Franciaország ezt a kamatot a referencia-kamatlábról szóló közleményre hivatkozva indokolja, a CCC minősítési szinthez normál mértékű biztosítékot véve figyelembe. Ennek következtében a kamatfelár szintje 650 bázisponton van rögzítve;

| — | a kölcsönök futamideje 12 év; a 99,7 millió EUR összegű hitelt 4. részletben lehet lehívni (21), a [40–70] millió EUR összegű hitelt egyszerre; és |
| --- | --- |

—

a kölcsönök futamideje 12 év; a 99,7 millió EUR összegű hitelt 4. részletben lehet lehívni (21), a [40–70] millió EUR összegű hitelt egyszerre; és

| — | minden lehívást egyenlő összegű éves részletekben kell visszafizetni a teljes összeg 2023. év végéig történő visszafizetéséig. |
| --- | --- |

—

minden lehívást egyenlő összegű éves részletekben kell visszafizetni a teljes összeg 2023. év végéig történő visszafizetéséig.

A 2011. szeptember 12-én ismertetett szerkezetátalakítási tervben (lásd (31) preambulumbekezdés) javasolt egyéb intézkedések a módosított szerkezetátalakítási tervben is szerepelnek.

| (34) | A módosított szerkezetátalakítási terv megvalósításához a becsült finanszírozási szükségletek a következők:






  — | az SNCF által a SeaFrance számára nyújtott ([40–70] millió EUR összegű) hitelkeret visszafizetése; |
| --- | --- | --- |

(34)

A módosított szerkezetátalakítási terv megvalósításához a becsült finanszírozási szükségletek a következők:

—

az SNCF által a SeaFrance számára nyújtott ([40–70] millió EUR összegű) hitelkeret visszafizetése;

| — | az SNCF és a SeaFrance között létrejött likviditási megállapodásban szereplő összeg ([40-70] millió EUR) visszafizetése; |
| --- | --- |

—

az SNCF és a SeaFrance között létrejött likviditási megállapodásban szereplő összeg ([40-70] millió EUR) visszafizetése;

| — | a 2017-ig tartó, működéssel kapcsolatos jövőbeni pénzforgalom, a munkahelyek megmentésének tervén (a továbbiakban: PSE [plan de sauvegarde de l’emploi]), befektetéseken és már meglévő hiteleken ([...] millió EUR) kívül; |
| --- | --- |

—

a 2017-ig tartó, működéssel kapcsolatos jövőbeni pénzforgalom, a munkahelyek megmentésének tervén (a továbbiakban: PSE [plan de sauvegarde de l’emploi]), befektetéseken és már meglévő hiteleken ([...] millió EUR) kívül;

| — | a PSE költségeinek fedezete ([...] millió EUR); |
| --- | --- |

—

a PSE költségeinek fedezete ([...] millió EUR);

| — | a hitelekhez, többek között a Rodint, a Berliozt és a Molière-t érintő kölcsönökhöz kapcsolódó kifizetések ([...] millió EUR); |
| --- | --- |

—

a hitelekhez, többek között a Rodint, a Berliozt és a Molière-t érintő kölcsönökhöz kapcsolódó kifizetések ([...] millió EUR);

| — | a befektetésekhez kapcsolódó kifizetések, vagyis főként a „scrubber”-ek ([...] millió EUR); |
| --- | --- |

—

a befektetésekhez kapcsolódó kifizetések, vagyis főként a „scrubber”-ek ([...] millió EUR);

| — | évközbeni szükségletek forgótőkeigényben (BFR) vagy a működéshez kötődő veszélyekhez kapcsolódóan ([...] millió EUR). |
| --- | --- |

—

évközbeni szükségletek forgótőkeigényben (BFR) vagy a működéshez kötődő veszélyekhez kapcsolódóan ([...] millió EUR).

| (35) | A módosított szerkezetátalakítási terv megvalósításához a becsült finanszírozási szükségletek összesen [...] millió EUR-t tesznek ki (értékesítési bevételen kívül):













  (millió EUR-ban) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Összesen |
| Rövid távú hitelek visszafizetése | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Jövőbeni, működéssel kapcsolatos pénzforgalom (2011 decemberétől) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Fennmaradó PSE | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| A hitelfelvételekhez kapcsolódó kifizetések | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| A befektetésekhez kapcsolódó kifizetések | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Évközbeni szükségletek BFR-ben | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Összes finanszírozási szükséglet | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(35)

A módosított szerkezetátalakítási terv megvalósításához a becsült finanszírozási szükségletek összesen [...] millió EUR-t tesznek ki (értékesítési bevételen kívül):

(millió EUR-ban)

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Összesen

Rövid távú hitelek visszafizetése

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Jövőbeni, működéssel kapcsolatos pénzforgalom (2011 decemberétől)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Fennmaradó PSE

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

A hitelfelvételekhez kapcsolódó kifizetések

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

A befektetésekhez kapcsolódó kifizetések

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Évközbeni szükségletek BFR-ben

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Összes finanszírozási szükséglet

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

IV.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (36) | A Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatásnak minősül, és mélyreható vizsgálatot indított, mivel kétségei voltak azt illetően, hogy vajon helyre tudják-e állítani a vállalkozás hosszú távú életképességét a szerkezetátalakítási terv keretében és a saját hozzájárulás szintjén. A Bizottság feltette továbbá azt a kérdést is, elegendő mértékűek-e a javasolt intézkedések a támogatás által gerjesztett versenytorzulás korlátozásához. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a bejelentett intézkedés az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatásnak minősül, és mélyreható vizsgálatot indított, mivel kétségei voltak azt illetően, hogy vajon helyre tudják-e állítani a vállalkozás hosszú távú életképességét a szerkezetátalakítási terv keretében és a saját hozzájárulás szintjén. A Bizottság feltette továbbá azt a kérdést is, elegendő mértékűek-e a javasolt intézkedések a támogatás által gerjesztett versenytorzulás korlátozásához.

V.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

5.1.   Az érdekelt feleknek a szerkezetátalakítási támogatással szembeni észrevételei

5.1.1.   A P&O panasza és észrevételei

| (37) | A P&O 2011. július 29-én juttatta el a Bizottsághoz az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit, amelyek kiegészítik panaszát. |
| --- | --- |

(37)

A P&O 2011. július 29-én juttatta el a Bizottsághoz az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit, amelyek kiegészítik panaszát.

| (38) | A P&O panaszában és észrevételeiben előterjesztett érvek a következők: |
| --- | --- |

(38)

A P&O panaszában és észrevételeiben előterjesztett érvek a következők:

5.1.1.1.   A SeaFrance nehézségeiről

| (39) | A P&O szerint a SeaFrance-nak az érintett piacon fennálló részesedése (22) a 2006. évi 21 %-ról 2010-re 17 %-ra csökkenne, és a vállalkozásra jellemző kihasználtsági arány a 2008. évi 63 %-ról 2009-re 56 %-ra, 2010-re 58 %-ra csökkenne, vagyis olyan szintre, amely tarthatatlan. |
| --- | --- |

(39)

A P&O szerint a SeaFrance-nak az érintett piacon fennálló részesedése (22) a 2006. évi 21 %-ról 2010-re 17 %-ra csökkenne, és a vállalkozásra jellemző kihasználtsági arány a 2008. évi 63 %-ról 2009-re 56 %-ra, 2010-re 58 %-ra csökkenne, vagyis olyan szintre, amely tarthatatlan.

| (40) | A P&O azt állítja, hogy a SeaFrance vesztesége jó néhány év óta jóval meghaladja a vállalkozás nyereségét (az adott időszakban 120 millió EUR a nettó veszteség), ami azt jelenti, hogy a SeaFrance még hosszú ideig nem képes tőkehozamot garantálni a részvényeseinek/befektetőinek.




















  Év | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A SeaFrance (23) nyeresége/vesztesége | –16,8 | –1,7 | –2,8 | 2,6 | –3,5 | 3,4 | 14,8 | –2,4 | –3,0 | –19,0 | 7,9 | 7,27 | –13,6 | –57,7 | –36,0 |
| Forrás: a P&O észrevételei |

(40)

A P&O azt állítja, hogy a SeaFrance vesztesége jó néhány év óta jóval meghaladja a vállalkozás nyereségét (az adott időszakban 120 millió EUR a nettó veszteség), ami azt jelenti, hogy a SeaFrance még hosszú ideig nem képes tőkehozamot garantálni a részvényeseinek/befektetőinek.

Év

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

A SeaFrance (23) nyeresége/vesztesége

–16,8

–1,7

–2,8

2,6

–3,5

3,4

14,8

–2,4

–3,0

–19,0

7,9

7,27

–13,6

–57,7

–36,0

Forrás: a P&O észrevételei

| (41) | Mivel a SeaFrance kompjainak nagy része ún. „ro-pax” (olyan vegyes célú hajók, amelyek egyszerre személy- és teherszállítók), és a személyszállítás nagyon szezonhoz kötött, lényegbe vágó volna a SeaFrance számára, hogy ne riassza el a teherfuvarozásban érdekelt ügyfeleket, akiket arról kellene biztosítani, hogy a szolgáltatás egész évben megbízható és folyamatos lesz. |
| --- | --- |

(41)

Mivel a SeaFrance kompjainak nagy része ún. „ro-pax” (olyan vegyes célú hajók, amelyek egyszerre személy- és teherszállítók), és a személyszállítás nagyon szezonhoz kötött, lényegbe vágó volna a SeaFrance számára, hogy ne riassza el a teherfuvarozásban érdekelt ügyfeleket, akiket arról kellene biztosítani, hogy a szolgáltatás egész évben megbízható és folyamatos lesz.

| (42) | Márpedig a P&O szerint, ami a teherfuvarozási tevékenységet illeti, a SeaFrance üzleti és cégértéke, hírneve és piaci részesedése jelentős mértékben csökkent, többek között azért, mert a piac ismeri a SeaFrance nehézségeit, valamint a gyakori szolgáltatásleállások (sztrájkok stb.) és a Nord Pas-de-Calais teherhajó leszerelése miatt (egy leszerelt hajó fenntartása sokba kerülhet a P&O szerint, ami azt is jelenti, hogy a Cézanne és Renoir hajóknak a dunkerque-i öbölben való leszerelése legalább 1,09, de akár 2,4 millió EUR-ba kerülhet). |
| --- | --- |

(42)

Márpedig a P&O szerint, ami a teherfuvarozási tevékenységet illeti, a SeaFrance üzleti és cégértéke, hírneve és piaci részesedése jelentős mértékben csökkent, többek között azért, mert a piac ismeri a SeaFrance nehézségeit, valamint a gyakori szolgáltatásleállások (sztrájkok stb.) és a Nord Pas-de-Calais teherhajó leszerelése miatt (egy leszerelt hajó fenntartása sokba kerülhet a P&O szerint, ami azt is jelenti, hogy a Cézanne és Renoir hajóknak a dunkerque-i öbölben való leszerelése legalább 1,09, de akár 2,4 millió EUR-ba kerülhet).

5.1.1.2.   A támogatás összeegyeztethetősége

| (43) | A P&O számszerű adatokkal szolgál, amelyek célja kimutatni, hogy az érintett piacon hosszú távú strukturális többletkapacitás áll fenn. Márpedig a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatást tartalmazó bizottsági közlemény (a továbbiakban „iránymutatás”) (24) 8. pontja alapján „egy vállalatot nem indokolt mesterségesen életben tartani egy olyan ágazatban, melyre hosszú távú strukturális többletkapacitás jellemző és akkor, ha azt csak ismételt állami beavatkozásokkal lehet megmenteni”. |
| --- | --- |

(43)

A P&O számszerű adatokkal szolgál, amelyek célja kimutatni, hogy az érintett piacon hosszú távú strukturális többletkapacitás áll fenn. Márpedig a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatást tartalmazó bizottsági közlemény (a továbbiakban „iránymutatás”) (24) 8. pontja alapján „egy vállalatot nem indokolt mesterségesen életben tartani egy olyan ágazatban, melyre hosszú távú strukturális többletkapacitás jellemző és akkor, ha azt csak ismételt állami beavatkozásokkal lehet megmenteni”.

5.1.1.3.   A SeaFrance nehézségeinek okairól

| (44) | A SeaFrance nehézségeinek okai a következők:






  — | létszámfelesleg, túl magas fizetések, a piacnak nem megfelelő hajók; |
| --- | --- | --- |

(44)

A SeaFrance nehézségeinek okai a következők:

—

létszámfelesleg, túl magas fizetések, a piacnak nem megfelelő hajók;

| — | az igazgatás nem elég független az államtól és a társadalmi hatalomtól ahhoz, hogy valóban piaci alapon irányíthassa a vállalkozást; |
| --- | --- |

—

az igazgatás nem elég független az államtól és a társadalmi hatalomtól ahhoz, hogy valóban piaci alapon irányíthassa a vállalkozást;

| — | a vállalkozás képtelen a piac három új komponenséhez alkalmazkodni: a növekvő üzemanyagárhoz, a recesszió felé tartó piachoz és az Eurotunnel által támasztott versenykényszerhez. |
| --- | --- |

—

a vállalkozás képtelen a piac három új komponenséhez alkalmazkodni: a növekvő üzemanyagárhoz, a recesszió felé tartó piachoz és az Eurotunnel által támasztott versenykényszerhez.

| (45) | Végül a P&O szerint sokatmondó, hogy a SeaFrance, amelyet több mint három éve kínálnak eladásra, nem talált vevőre. |
| --- | --- |

(45)

Végül a P&O szerint sokatmondó, hogy a SeaFrance, amelyet több mint három éve kínálnak eladásra, nem talált vevőre.

5.1.1.4.   A hosszú tavú életképesség helyreállításának nehézségeiről

| (46) | A SeaFrance hosszú távú életképességének helyreállításával kapcsolatos nehézségek magyarázata során a P&O lényegében azokat az érveket veszi újra elő, amelyeket többek között a SeaFrance piaci részesedései, kihasználtsági aránya és a nehéz helyzetben lévő vállalkozási mivolta kapcsán már előadott. |
| --- | --- |

(46)

A SeaFrance hosszú távú életképességének helyreállításával kapcsolatos nehézségek magyarázata során a P&O lényegében azokat az érveket veszi újra elő, amelyeket többek között a SeaFrance piaci részesedései, kihasználtsági aránya és a nehéz helyzetben lévő vállalkozási mivolta kapcsán már előadott.

5.1.1.5.   A szerkezetátalakítás belső intézkedéseinek alkalmatlansága

| (47) | A kezdeti szerkezetátalakítási tervben a SeaFrance által javasolt egyetlen jelentős intézkedés a személyzet csökkentése lenne, a bérek azonban túl magasak maradnának (26 %-os bérköltség/árbevétel arány a P&O-ra jellemző 15 %-hoz képest). Az arány még egy további 200 fős leépítés esetén is csak a 22 %-ot közelítené. |
| --- | --- |

(47)

A kezdeti szerkezetátalakítási tervben a SeaFrance által javasolt egyetlen jelentős intézkedés a személyzet csökkentése lenne, a bérek azonban túl magasak maradnának (26 %-os bérköltség/árbevétel arány a P&O-ra jellemző 15 %-hoz képest). Az arány még egy további 200 fős leépítés esetén is csak a 22 %-ot közelítené.

| (48) | A Manet, a Cézanne és a Renoir hajók leszerelése semmiben sem javította a 2008-as, 2009-es és 2010-es eredményeket (veszteségek), és a Nord Pas-de-Calais teherhajó betervezett leszerelése sem javítana jelentősen a SeaFrance helyzetén, többek között a leszerelt hajó fenntartási költségei miatt (évente 1,8 millió EUR). |
| --- | --- |

(48)

A Manet, a Cézanne és a Renoir hajók leszerelése semmiben sem javította a 2008-as, 2009-es és 2010-es eredményeket (veszteségek), és a Nord Pas-de-Calais teherhajó betervezett leszerelése sem javítana jelentősen a SeaFrance helyzetén, többek között a leszerelt hajó fenntartási költségei miatt (évente 1,8 millió EUR).

| (49) | A hajóutak számának SeaFrance általi állítólagos csökkentése csalóka, mert csak 10 %-nyi lehet, és a flotta változását eredményezné (a Cézanne és a Renoir hajókat a nagyobb Molière helyettesíti). A Nord Pas-de-Calais teherhajó leszerelése csak további 7 %-kal csökkentené a kapacitást. |
| --- | --- |

(49)

A hajóutak számának SeaFrance általi állítólagos csökkentése csalóka, mert csak 10 %-nyi lehet, és a flotta változását eredményezné (a Cézanne és a Renoir hajókat a nagyobb Molière helyettesíti). A Nord Pas-de-Calais teherhajó leszerelése csak további 7 %-kal csökkentené a kapacitást.

| (50) | A fedélzeti értékesítésnek, az éttermi szolgáltatásoknak, a reklámozás alvállalkozásba adásának, illetve költségei ellenőrzésének javítására tett javaslatok csupán a normál üzletvezetési gyakorlatba tartoznak, ugyanúgy, mint a SeaFrance összes versenytársánál. |
| --- | --- |

(50)

A fedélzeti értékesítésnek, az éttermi szolgáltatásoknak, a reklámozás alvállalkozásba adásának, illetve költségei ellenőrzésének javítására tett javaslatok csupán a normál üzletvezetési gyakorlatba tartoznak, ugyanúgy, mint a SeaFrance összes versenytársánál.

| (51) | Egyetlen javasolt intézkedés sem válaszol a három új piaci komponensre (recesszió, üzemanyagár, verseny az Eurotunnellel), sem pedig az átváltási árfolyam ingadozására. |
| --- | --- |

(51)

Egyetlen javasolt intézkedés sem válaszol a három új piaci komponensre (recesszió, üzemanyagár, verseny az Eurotunnellel), sem pedig az átváltási árfolyam ingadozására.

5.1.1.6.   A SeaFrance által hivatkozott piaci előrejelzésekről

| (52) | A P&O rámutat arra, hogy a SeaFrance szerkezetátalakítási terve szerint a vállalkozásnak a kereslet gyors emelkedése és/vagy a cég piaci részesedésének jelentős növekedése révén látványosan növekedni fog a kihasználtsági aránya (58 %-ról 80 %-ra). |
| --- | --- |

(52)

A P&O rámutat arra, hogy a SeaFrance szerkezetátalakítási terve szerint a vállalkozásnak a kereslet gyors emelkedése és/vagy a cég piaci részesedésének jelentős növekedése révén látványosan növekedni fog a kihasználtsági aránya (58 %-ról 80 %-ra).

| (53) | Ám a SeaFrance előrejelzései a legkevésbé sem egyeznek a P&O előrejelzéseivel, sem a SeaFrance piaci részesedésének alakulásával, amely részesedés a 2006. évi 21 %-ról 2010-re 17 %-ra változott. A teherfuvarozásban érdekelt ügyfeleknek szóló kínálat minőségére rossz hatással lesz a Nord Pas-de-Calais teherhajó leszerelése, és az ügyfelek egy része vissza fog térni az Eurotunnelhez a csúcsforgalmi időszakokban, miközben a SeaFrance-nál kapacitáshiány lesz. |
| --- | --- |

(53)

Ám a SeaFrance előrejelzései a legkevésbé sem egyeznek a P&O előrejelzéseivel, sem a SeaFrance piaci részesedésének alakulásával, amely részesedés a 2006. évi 21 %-ról 2010-re 17 %-ra változott. A teherfuvarozásban érdekelt ügyfeleknek szóló kínálat minőségére rossz hatással lesz a Nord Pas-de-Calais teherhajó leszerelése, és az ügyfelek egy része vissza fog térni az Eurotunnelhez a csúcsforgalmi időszakokban, miközben a SeaFrance-nál kapacitáshiány lesz.

| (54) | Az a tény, hogy a támogatási intézkedések csak 2016-tól hozzák meg kellő hatásukat, ám csak 2019-től számítva biztosítják a vállalkozás hosszú távú életképességét, nem felel meg az iránymutatás 35. pontjának, amely szerint a szerkezetátalakítási terv „időtartamának a lehető legrövidebbnek kell lennie” és „ésszerű időn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét”. A Nord Pas-de-Calais teherhajó kivonása a forgalomból és a további leépítések nem javítanak jelentős mértékben a SeaFrance helyzetén: a vállalkozás 6 millió EUR bérköltséget és 7 millió EUR, a hajókhoz kapcsolódó költséget takarítana meg (vagyis összesen 13 millió EUR-t). A P&O azonban úgy becsüli, hogy a SeaFrance 50 000 rakományegységet, azaz 5–6 millió EUR, fuvardíjból származó bevételt fog elveszíteni, és hogy a Nord Pas-de-Calais teherhajó leszerelése vevő hiányában 1,8 millió EUR-ba fog kerülni évente. |
| --- | --- |

(54)

Az a tény, hogy a támogatási intézkedések csak 2016-tól hozzák meg kellő hatásukat, ám csak 2019-től számítva biztosítják a vállalkozás hosszú távú életképességét, nem felel meg az iránymutatás 35. pontjának, amely szerint a szerkezetátalakítási terv „időtartamának a lehető legrövidebbnek kell lennie” és „ésszerű időn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét”. A Nord Pas-de-Calais teherhajó kivonása a forgalomból és a további leépítések nem javítanak jelentős mértékben a SeaFrance helyzetén: a vállalkozás 6 millió EUR bérköltséget és 7 millió EUR, a hajókhoz kapcsolódó költséget takarítana meg (vagyis összesen 13 millió EUR-t). A P&O azonban úgy becsüli, hogy a SeaFrance 50 000 rakományegységet, azaz 5–6 millió EUR, fuvardíjból származó bevételt fog elveszíteni, és hogy a Nord Pas-de-Calais teherhajó leszerelése vevő hiányában 1,8 millió EUR-ba fog kerülni évente.

5.1.1.7.   A kiegyenlítő intézkedésekről

| (55) | Az életképességet helyreállító intézkedéseket azoktól különálló kiegyenlítő intézkedésekkel kell kiegészíteni. Márpedig a francia hatóságok és az eljárás megindításáról szóló határozat szerint a kiegyenlítőnek szánt intézkedések összessége a vállalkozás életképességének helyreállításához szükséges. A P&O szerint tehát nincs semmilyen kiegyenlítő intézkedés. |
| --- | --- |

(55)

Az életképességet helyreállító intézkedéseket azoktól különálló kiegyenlítő intézkedésekkel kell kiegészíteni. Márpedig a francia hatóságok és az eljárás megindításáról szóló határozat szerint a kiegyenlítőnek szánt intézkedések összessége a vállalkozás életképességének helyreállításához szükséges. A P&O szerint tehát nincs semmilyen kiegyenlítő intézkedés.

5.1.1.8   A saját hozzájárulásról

| (56) | A P&O szerint a Manet hajónak a 2008-ban történt, továbbá a Cézanne és a Renoir hajóknak a forgalomból való kivonása nem tekinthető hozzájárulásnak, mivel ezeknek a hajóknak a forgalomból való kivonása már jóval a szerkezetátalakítás bejelentése előtt megtörtént, és a hajók értéke minimális az állami támogatások teljes összegéhez, vagyis a 400 millió EUR-hoz képest, a P&O szerint. A francia hatóságok nem javasolják, hogy a Nord Pas-de-Calais teherhajó eladását saját hozzájárulásként számítsák, és a hajó értéke, amelyet 12 millió EUR-ra becsülnek, elhanyagolható az állami támogatások teljes összegéhez képest. |
| --- | --- |

(56)

A P&O szerint a Manet hajónak a 2008-ban történt, továbbá a Cézanne és a Renoir hajóknak a forgalomból való kivonása nem tekinthető hozzájárulásnak, mivel ezeknek a hajóknak a forgalomból való kivonása már jóval a szerkezetátalakítás bejelentése előtt megtörtént, és a hajók értéke minimális az állami támogatások teljes összegéhez, vagyis a 400 millió EUR-hoz képest, a P&O szerint. A francia hatóságok nem javasolják, hogy a Nord Pas-de-Calais teherhajó eladását saját hozzájárulásként számítsák, és a hajó értéke, amelyet 12 millió EUR-ra becsülnek, elhanyagolható az állami támogatások teljes összegéhez képest.

| (57) | A P&O a SeaFrance hajóinak eladását és visszlízingjét („sale and lease-back”) ajánlja, mint saját hozzájárulást. |
| --- | --- |

(57)

A P&O a SeaFrance hajóinak eladását és visszlízingjét („sale and lease-back”) ajánlja, mint saját hozzájárulást.

5.1.1.9.   A támogatás odaítélésének feltételei

| (58) | A P&O azt javasolja, hogy a SeaFrance szerkezetátalakítása, az előadott elégtelenségeket és problémákat enyhítő változásokon kívül, az alábbi feltételek mellett teljesüljön:






  — | a SeaFrance kizárólagos tulajdonában lévő vegyes célú hajók eladása és visszlízingje; |
| --- | --- | --- |

(58)

A P&O azt javasolja, hogy a SeaFrance szerkezetátalakítása, az előadott elégtelenségeket és problémákat enyhítő változásokon kívül, az alábbi feltételek mellett teljesüljön:

—

a SeaFrance kizárólagos tulajdonában lévő vegyes célú hajók eladása és visszlízingje;

| — | a SeaFrance legfontosabb eszközeit illető költségek (különösen a hajók bérleti szerződésének) átláthatósága; |
| --- | --- |

—

a SeaFrance legfontosabb eszközeit illető költségek (különösen a hajók bérleti szerződésének) átláthatósága;

| — | a szerkezetátalakítás ideje alatt:






  — | kötelezzék magukat a veszteséges értékesítés megszüntetésére; |
| --- | --- | --- |

—

a szerkezetátalakítás ideje alatt:

—

kötelezzék magukat a veszteséges értékesítés megszüntetésére;

| — | kötelezzék magukat arra, hogy a flottát nem bővítik (a már meglévő három vegyes célú hajón túl); |
| --- | --- |

—

kötelezzék magukat arra, hogy a flottát nem bővítik (a már meglévő három vegyes célú hajón túl);

| — | kötelezzék magukat arra, hogy a személy-, illetve teherszállító kompok hajóútjainak gyakoriságát, illetve kapacitását korlátozzák; |
| --- | --- |

—

kötelezzék magukat arra, hogy a személy-, illetve teherszállító kompok hajóútjainak gyakoriságát, illetve kapacitását korlátozzák;

| — | Franciaország/az SNCF kötelezze magát, hogy nem nyújt több támogatást; |
| --- | --- |

—

Franciaország/az SNCF kötelezze magát, hogy nem nyújt több támogatást;

| — | Franciaország/az SNCF kötelezze magát, hogy jelentést készít, amely igazolható módon kimutatja, hogy a SeaFrance betartja a szerkezetátalakítási tervet. |
| --- | --- |

—

Franciaország/az SNCF kötelezze magát, hogy jelentést készít, amely igazolható módon kimutatja, hogy a SeaFrance betartja a szerkezetátalakítási tervet.

| (59) | Következésképpen, a P&O azt kérte a Bizottságtól, hogy ne hagyja jóvá a szerkezetátalakítási támogatást. |
| --- | --- |

(59)

Következésképpen, a P&O azt kérte a Bizottságtól, hogy ne hagyja jóvá a szerkezetátalakítási támogatást.

5.1.2.   Az Eurotunnel észrevételei

| (60) | Az Eurotunnel S.A. csoport (a továbbiakban: Eurotunnel) 2011. július 29-én eljuttatta a Bizottsághoz az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit. |
| --- | --- |

(60)

Az Eurotunnel S.A. csoport (a továbbiakban: Eurotunnel) 2011. július 29-én eljuttatta a Bizottsághoz az eljárás megindításáról szóló határozattal kapcsolatos észrevételeit.

| (61) | Az Eurotunnel szkeptikus a kihasználtsági arány SeaFrance által előrevetített növelésének megvalósíthatóságát illetően. Az Eurotunnel úgy véli, hogy a csatornában sok éve többletkapacitás áll fenn. A La Manche alatti alagút kapacitása csak 57 %-os kihasználtságú, és a kompok igen magas kapacitású hajókba ruháztak be, ezáltal növelve a már meglévő többletkapacitást. Ezenfelül az Eurotunnel véleménye, hogy a SeaFrance flottájának 6 hajóról 4-re való csökkentése továbbra sem teszi lehetővé a La Manche-on zajló szállítás piaca számára, hogy újra kiegyensúlyozottan működjön. Másfelől 2011 januárjában és februárjában a SeaFrance csak két hajóval üzemelt anélkül, hogy általános forgalma csökkent volna. A 2011–2019 közötti időszakra vonatkozó 80 %-os kihasználtsági arány ezért irreális. Az Eurotunnel becslései szerint a SeaFrance 25 %-os forgalomnövekedésre kell számítson. Egy, a sajtóban megjelent cikkre alapozva: „[...] ahhoz, hogy visszanyerjük ezt a forgalmat, csökkentenünk kellett az árainkat” (25), ezért az Eurotunnel azzal vádolja a SeaFrance-ot, hogy régóta árháborút folytat. |
| --- | --- |

(61)

Az Eurotunnel szkeptikus a kihasználtsági arány SeaFrance által előrevetített növelésének megvalósíthatóságát illetően. Az Eurotunnel úgy véli, hogy a csatornában sok éve többletkapacitás áll fenn. A La Manche alatti alagút kapacitása csak 57 %-os kihasználtságú, és a kompok igen magas kapacitású hajókba ruháztak be, ezáltal növelve a már meglévő többletkapacitást. Ezenfelül az Eurotunnel véleménye, hogy a SeaFrance flottájának 6 hajóról 4-re való csökkentése továbbra sem teszi lehetővé a La Manche-on zajló szállítás piaca számára, hogy újra kiegyensúlyozottan működjön. Másfelől 2011 januárjában és februárjában a SeaFrance csak két hajóval üzemelt anélkül, hogy általános forgalma csökkent volna. A 2011–2019 közötti időszakra vonatkozó 80 %-os kihasználtsági arány ezért irreális. Az Eurotunnel becslései szerint a SeaFrance 25 %-os forgalomnövekedésre kell számítson. Egy, a sajtóban megjelent cikkre alapozva: „[...] ahhoz, hogy visszanyerjük ezt a forgalmat, csökkentenünk kellett az árainkat” (25), ezért az Eurotunnel azzal vádolja a SeaFrance-ot, hogy régóta árháborút folytat.

| (62) | Végül az Eurotunnel úgy véli, nem helyes összehasonlítani a ropax típusú hajók és a La Manche alatti alagutat igénybe vevő vasúti kocsik rakodási kihasználtságát, mivel ez utóbbiak nem személy- és teherszállítók egyszerre, viszont valós időben alkalmazkodni tudnak a forgalmi igényekhez. |
| --- | --- |

(62)

Végül az Eurotunnel úgy véli, nem helyes összehasonlítani a ropax típusú hajók és a La Manche alatti alagutat igénybe vevő vasúti kocsik rakodási kihasználtságát, mivel ez utóbbiak nem személy- és teherszállítók egyszerre, viszont valós időben alkalmazkodni tudnak a forgalmi igényekhez.

| (63) | Az üzemanyag-pótdíj figyelembevételét illetően az Eurotunnel azt állítja, a SeaFrance e pótdíj csak egy részét számlázza ki az ügyfeleinek, hajóutanként 8,11 EUR-t, szemben a P&O 11,62 EUR-jával, valamint a DFDS 14,73 EUR-jával. A SeaFrance számára a bevételkiesés 1,2 millió EUR lehet 2011 eleje óta. |
| --- | --- |

(63)

Az üzemanyag-pótdíj figyelembevételét illetően az Eurotunnel azt állítja, a SeaFrance e pótdíj csak egy részét számlázza ki az ügyfeleinek, hajóutanként 8,11 EUR-t, szemben a P&O 11,62 EUR-jával, valamint a DFDS 14,73 EUR-jával. A SeaFrance számára a bevételkiesés 1,2 millió EUR lehet 2011 eleje óta.

| (64) | A közel 50 %-os létszámcsökkentést illetően, az Eurotunnel e csökkentés relativizálását javasolja, mivel a dolgozók egy részének lehetősége van az SNCF csoportba integrálódni, ami csak csekély hatással lesz a régió foglalkoztatási területének nettó egyenlegére. |
| --- | --- |

(64)

A közel 50 %-os létszámcsökkentést illetően, az Eurotunnel e csökkentés relativizálását javasolja, mivel a dolgozók egy részének lehetősége van az SNCF csoportba integrálódni, ami csak csekély hatással lesz a régió foglalkoztatási területének nettó egyenlegére.

| (65) | Végül az Eurotunnel arra a következtetésre jut, hogy a szerkezetátalakítási terv nem csak elégtelen, hanem a fontolóra vett befektetések szempontjából sem megfelelő. |
| --- | --- |

(65)

Végül az Eurotunnel arra a következtetésre jut, hogy a szerkezetátalakítási terv nem csak elégtelen, hanem a fontolóra vett befektetések szempontjából sem megfelelő.

5.1.3.   A DFDS észrevételei

| (66) | A DFDS 2011. július 29-i levelében közölte észrevételeit a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(66)

A DFDS 2011. július 29-i levelében közölte észrevételeit a Bizottsággal.

| (67) | A DFDS szkeptikus marad azt illetően, hogy a SeaFrance-nak van-e kapacitása gazdaságilag újra hosszú távon életképessé válni, mivel jelenlegi pénzügyi helyzetét tekintve a szerkezetátalakítási intézkedések elégtelenek. A DFDS aggódik ezeknek az új támogatási intézkedéseknek az érintett piacon megnyilvánuló versenyre gyakorolt hatása miatt. |
| --- | --- |

(67)

A DFDS szkeptikus marad azt illetően, hogy a SeaFrance-nak van-e kapacitása gazdaságilag újra hosszú távon életképessé válni, mivel jelenlegi pénzügyi helyzetét tekintve a szerkezetátalakítási intézkedések elégtelenek. A DFDS aggódik ezeknek az új támogatási intézkedéseknek az érintett piacon megnyilvánuló versenyre gyakorolt hatása miatt.

| (68) | A DFDS 2011. szeptember 23-i elektronikus levelében elküldte a Bizottságnak a SeaFrance szerkezetátalakítási tervét illető észrevételeit. |
| --- | --- |

(68)

A DFDS 2011. szeptember 23-i elektronikus levelében elküldte a Bizottságnak a SeaFrance szerkezetátalakítási tervét illető észrevételeit.

| (69) | Ez a dokumentum az észrevételek benyújtásának az érdekelt felek számára meghatározott határidején túl érkezett be a Bizottsághoz, vagyis az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételének időpontját követő 15 napon túl. Ezen kívül a dokumentum nem szolgál új elemekkel. Az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően a Bizottság tehát e dokumentumot nem továbbította a francia hatóságoknak, és nem fogja figyelembe venni azt e határozatában. (26) |
| --- | --- |

(69)

Ez a dokumentum az észrevételek benyújtásának az érdekelt felek számára meghatározott határidején túl érkezett be a Bizottsághoz, vagyis az eljárás megindításáról szóló határozat közzétételének időpontját követő 15 napon túl. Ezen kívül a dokumentum nem szolgál új elemekkel. Az ítélkezési gyakorlatnak megfelelően a Bizottság tehát e dokumentumot nem továbbította a francia hatóságoknak, és nem fogja figyelembe venni azt e határozatában. (26)

5.1.4.   A CLdN észrevételei

| (70) | A CLdN csoport (a továbbiakban: CLdN) 2011. július 29-i levelében közölte észrevételeit a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(70)

A CLdN csoport (a továbbiakban: CLdN) 2011. július 29-i levelében közölte észrevételeit a Bizottsággal.

| (71) | A CLdN luxemburgi székhelyű fuvarvállalat, amely többek között bérbeadók („roll-on/roll-off” vagy „roro”) vagy ropax közbejöttével végzett teherszállítás területén tevékenykedik a La Manche-on és az Északi-tengeren, egyrészről Belgium és Hollandia, másrészről az Egyesült Királyság, Írország, Svédország és Dánia között. |
| --- | --- |

(71)

A CLdN luxemburgi székhelyű fuvarvállalat, amely többek között bérbeadók („roll-on/roll-off” vagy „roro”) vagy ropax közbejöttével végzett teherszállítás területén tevékenykedik a La Manche-on és az Északi-tengeren, egyrészről Belgium és Hollandia, másrészről az Egyesült Királyság, Írország, Svédország és Dánia között.

| (72) | A CLdN a SeaFrance olyan versenytársának tekinti magát, akire erőteljesen hatnak az SNCF-nek a leányvállalata, a SeaFrance javára bevezetett intézkedéseinek negatív következményei, mivel a CLdN által működtetett, azaz az Ipswich–Rotterdam és a Purfleet–Zeebrugge járatok földrajzilag ennek a közelében helyezkednek el. |
| --- | --- |

(72)

A CLdN a SeaFrance olyan versenytársának tekinti magát, akire erőteljesen hatnak az SNCF-nek a leányvállalata, a SeaFrance javára bevezetett intézkedéseinek negatív következményei, mivel a CLdN által működtetett, azaz az Ipswich–Rotterdam és a Purfleet–Zeebrugge járatok földrajzilag ennek a közelében helyezkednek el.

| (73) | A CLdN úgy véli, hogy a bevezetett intézkedéseknek nagy valószínűséggel versenyellenes következményei lesznek a teherfuvarozásra, nem csak a Calais–Dover vonalon, hanem az Egyesült Királyság és Belgium közötti szomszédos vonalakon is. A CLdN szerint az intézkedések negatív hatásait a kiegyenlítő intézkedések és a szerkezetátalakítási tervben javasolt saját hozzájárulás nem ellentételezik elégséges mértékben. Ellenkezőleg, ezek az intézkedések csak piacon tartanak egy nehéz helyzetben lévő vállalkozást, amely képtelen csökkenteni az alapköltségeit, és lehetővé teszik számára, hogy növelje a kapacitását egy többletkapacitással jellemzett piacon. |
| --- | --- |

(73)

A CLdN úgy véli, hogy a bevezetett intézkedéseknek nagy valószínűséggel versenyellenes következményei lesznek a teherfuvarozásra, nem csak a Calais–Dover vonalon, hanem az Egyesült Királyság és Belgium közötti szomszédos vonalakon is. A CLdN szerint az intézkedések negatív hatásait a kiegyenlítő intézkedések és a szerkezetátalakítási tervben javasolt saját hozzájárulás nem ellentételezik elégséges mértékben. Ellenkezőleg, ezek az intézkedések csak piacon tartanak egy nehéz helyzetben lévő vállalkozást, amely képtelen csökkenteni az alapköltségeit, és lehetővé teszik számára, hogy növelje a kapacitását egy többletkapacitással jellemzett piacon.

| (74) | A CLdN szerint a szóban forgó intézkedések azáltal, hogy olyan szállítási kapacitásokat tartanak a piacon, amelyeknek normális körülmények között el kellene tűnniük, csökkenteni fogják a meglévő versenytársak életképességét. Nem reális azzal számolni, hogy a SeaFrance el fogja érni a 80 %-os kihasználtságot, kivéve, ha a támogatást az árak drasztikus csökkentésére és a versenytársak piaci részesedésének megszerzésére használják fel. Márpedig ez a stratégia nem lenne gazdaságilag támogatható közép- vagy hosszú távon a SeaFrance számára, és káros lenne a közvetlen versenytársaira, vagyis a P&O-ra és az Eurotunnelre, akik ugyanezen a vonalon, Calais–Dover között működnek, de végső soron a CLdN-re is. |
| --- | --- |

(74)

A CLdN szerint a szóban forgó intézkedések azáltal, hogy olyan szállítási kapacitásokat tartanak a piacon, amelyeknek normális körülmények között el kellene tűnniük, csökkenteni fogják a meglévő versenytársak életképességét. Nem reális azzal számolni, hogy a SeaFrance el fogja érni a 80 %-os kihasználtságot, kivéve, ha a támogatást az árak drasztikus csökkentésére és a versenytársak piaci részesedésének megszerzésére használják fel. Márpedig ez a stratégia nem lenne gazdaságilag támogatható közép- vagy hosszú távon a SeaFrance számára, és káros lenne a közvetlen versenytársaira, vagyis a P&O-ra és az Eurotunnelre, akik ugyanezen a vonalon, Calais–Dover között működnek, de végső soron a CLdN-re is.

| (75) | Végül a CLdN hangsúlyozza a szerkezetátalakítási tervben előirányzott személyzeti létszámcsökkentés elégtelenségét (amely messze lesz attól, ami lehetővé tenné a SeaFrance számára, hogy megközelítse versenytársainak személyzeti költségek/árbevétel arányát), és azt, hogy az elbocsátások költsége kevesebb lesz egy hagyományos szerkezetátalakításhoz képest, mivel a SeaFrance számos munkavállalóját átveszi az SNCF. |
| --- | --- |

(75)

Végül a CLdN hangsúlyozza a szerkezetátalakítási tervben előirányzott személyzeti létszámcsökkentés elégtelenségét (amely messze lesz attól, ami lehetővé tenné a SeaFrance számára, hogy megközelítse versenytársainak személyzeti költségek/árbevétel arányát), és azt, hogy az elbocsátások költsége kevesebb lesz egy hagyományos szerkezetátalakításhoz képest, mivel a SeaFrance számos munkavállalóját átveszi az SNCF.

| (76) | A CLdN következésképp elutasító határozatot vár a Bizottságtól. |
| --- | --- |

(76)

A CLdN következésképp elutasító határozatot vár a Bizottságtól.

5.2.   A szerkezetátalakítási támogatás mellett érvelő érdekelt felek észrevételei

5.2.1.   Az SNCF észrevételei

| (77) | Az SNCF 2011. július 29-én közölte észrevételeit a Bizottsággal, amelyek megegyeznek a francia hatóságok által tett észrevételekkel (lásd VI. szakasz). |
| --- | --- |

(77)

Az SNCF 2011. július 29-én közölte észrevételeit a Bizottsággal, amelyek megegyeznek a francia hatóságok által tett észrevételekkel (lásd VI. szakasz).

5.2.2.   Egy névtelenségét megőrizni kívánó gazdasági szereplő észrevételei

| (78) | 2011. július 30-án egy a névtelenségét megőrizni kívánó gazdasági szereplő közölte észrevételeit a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(78)

2011. július 30-án egy a névtelenségét megőrizni kívánó gazdasági szereplő közölte észrevételeit a Bizottsággal.

| (79) | Az első lépésben emlékezetet a La Manche-on zajló szállítás piacának legfőbb jellemzőire, és arra következtet, hogy a hajótulajdonosok és az Eurotunnel közötti verseny fokozódása, az üzemanyagár-infláció és az angol font árfolyam-ingadozása nehézséget okozott a SeaFrance-nak, ezek azonban a P&O és a DFDS hosszú távú életképességét is veszélyeztetik. |
| --- | --- |

(79)

Az első lépésben emlékezetet a La Manche-on zajló szállítás piacának legfőbb jellemzőire, és arra következtet, hogy a hajótulajdonosok és az Eurotunnel közötti verseny fokozódása, az üzemanyagár-infláció és az angol font árfolyam-ingadozása nehézséget okozott a SeaFrance-nak, ezek azonban a P&O és a DFDS hosszú távú életképességét is veszélyeztetik.

| (80) | A szóban forgó szereplő úgy véli, hogy a SeaFrance nehézségei főként strukturális jellegűek (túl magas foglalkoztatási szint és túl szigorú szervezet), ám egy feltőkésítés a SeaFrance szerkezetátalakításával kombinálva és egy 4 hajós flotta biztosítani tudják a társaság hosszú távú életképességét. |
| --- | --- |

(80)

A szóban forgó szereplő úgy véli, hogy a SeaFrance nehézségei főként strukturális jellegűek (túl magas foglalkoztatási szint és túl szigorú szervezet), ám egy feltőkésítés a SeaFrance szerkezetátalakításával kombinálva és egy 4 hajós flotta biztosítani tudják a társaság hosszú távú életképességét.

| (81) | Úgy véli, hogy a SeaFrance eltűnése duopóliumot eredményezne az Eurotunnel és a P&O között. Márpedig sok közúti fuvarozó legalább két hajótulajdonossal dolgozik együtt, hogy biztosítsa a menetrend rugalmasságát és kamionjainak jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(81)

Úgy véli, hogy a SeaFrance eltűnése duopóliumot eredményezne az Eurotunnel és a P&O között. Márpedig sok közúti fuvarozó legalább két hajótulajdonossal dolgozik együtt, hogy biztosítsa a menetrend rugalmasságát és kamionjainak jövedelmezőségét.

| (82) | A szóban forgó szereplő szerint, ha a SeaFrance eltűnik, a másik két hajótulajdonos kapacitása nem lenne elegendő a csatornán való szállítás biztosítására. A névtelenségét megőrizni kívánó szereplő szerint az Eurotunnel majdnem elérte maximális kapacitását, ezért a SeaFrance forgalmának csak kis részét tudná átvenni. „A csatornán manapság megfigyelhető többletkapacitás [...] igen relatív, és nem kellene komoly problémának tulajdonítani”, mivel amint egy hajótulajdonosnál vagy a kikötőkben probléma merül fel, ez a calais-i, doveri és dunkerque-i kikötőkben torlódást okoz. |
| --- | --- |

(82)

A szóban forgó szereplő szerint, ha a SeaFrance eltűnik, a másik két hajótulajdonos kapacitása nem lenne elegendő a csatornán való szállítás biztosítására. A névtelenségét megőrizni kívánó szereplő szerint az Eurotunnel majdnem elérte maximális kapacitását, ezért a SeaFrance forgalmának csak kis részét tudná átvenni. „A csatornán manapság megfigyelhető többletkapacitás [...] igen relatív, és nem kellene komoly problémának tulajdonítani”, mivel amint egy hajótulajdonosnál vagy a kikötőkben probléma merül fel, ez a calais-i, doveri és dunkerque-i kikötőkben torlódást okoz.

| (83) | Ezenfelül a P&O által a csatornán működtetett egyetlen teherhajó nem fogja biztosítani a szállításhoz szükséges kapacitást, és piactorzulást eredményezhet a P&O javára, amely ezáltal monopóliumra tehetne szert a veszélyes áruk fuvarozása terén. |
| --- | --- |

(83)

Ezenfelül a P&O által a csatornán működtetett egyetlen teherhajó nem fogja biztosítani a szállításhoz szükséges kapacitást, és piactorzulást eredményezhet a P&O javára, amely ezáltal monopóliumra tehetne szert a veszélyes áruk fuvarozása terén.

| (84) | A szóban forgó szereplő szerint a P&O áll az árcsökkentés mögött; e szereplő hisz a SeaFrance életképességében a társaság irányításának minősége (az ügynökeivel való együttműködés minősége), a modern és legalább még 10 évig működőképes flottája és a személyzet erős motivációja miatt. |
| --- | --- |

(84)

A szóban forgó szereplő szerint a P&O áll az árcsökkentés mögött; e szereplő hisz a SeaFrance életképességében a társaság irányításának minősége (az ügynökeivel való együttműködés minősége), a modern és legalább még 10 évig működőképes flottája és a személyzet erős motivációja miatt.

5.2.3.   A közúti fuvarvállalatok észrevételei

| (85) | 2011. július 26-i, 27-i és 28-i levelében öt reprezentatív közúti fuvarvállalat és szövetség (LKW Walter Internationale Transportorganisation AG, Youngs Transportation & Logistics Ltd, Laser Transport International Limited, Carna Transport Ltd és a Road Haulage Association nemzetközi csoport) közölte észrevételeit a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(85)

2011. július 26-i, 27-i és 28-i levelében öt reprezentatív közúti fuvarvállalat és szövetség (LKW Walter Internationale Transportorganisation AG, Youngs Transportation & Logistics Ltd, Laser Transport International Limited, Carna Transport Ltd és a Road Haulage Association nemzetközi csoport) közölte észrevételeit a Bizottsággal.

| (86) | Ez az öt társaság és szövetség a SeaFrance eltűnésével kapcsolatos aggodalmát juttatja kifejezésre. Szerintük a SeaFrance eltűnése oligopolisztikus piacot eredményezhet a La Manche szállítási piacán, aminek következményeképp csökkenne a szolgáltatások minősége és nőnének az árak, másfelől felmerülne annak veszélye, hogy a piacon maradó szereplők kapacitása nem bírja el a fuvar mennyiségét, különösen, ha kettő közül az egyik akadályoztatva van. |
| --- | --- |

(86)

Ez az öt társaság és szövetség a SeaFrance eltűnésével kapcsolatos aggodalmát juttatja kifejezésre. Szerintük a SeaFrance eltűnése oligopolisztikus piacot eredményezhet a La Manche szállítási piacán, aminek következményeképp csökkenne a szolgáltatások minősége és nőnének az árak, másfelől felmerülne annak veszélye, hogy a piacon maradó szereplők kapacitása nem bírja el a fuvar mennyiségét, különösen, ha kettő közül az egyik akadályoztatva van.

| (87) | Abban az esetben, ha a SeaFrance-nak meg kell válnia teherhajójától, a Nord Pas-de Calais-től, az öt társaság és szövetség attól is tart, hogy monopolhelyzet alakul ki a P&O javára az olyan veszélyes áruk fuvarozása terén, amelyeket nem lehet az alagútban vagy a vegyes célú kompokon szállítani. |
| --- | --- |

(87)

Abban az esetben, ha a SeaFrance-nak meg kell válnia teherhajójától, a Nord Pas-de Calais-től, az öt társaság és szövetség attól is tart, hogy monopolhelyzet alakul ki a P&O javára az olyan veszélyes áruk fuvarozása terén, amelyeket nem lehet az alagútban vagy a vegyes célú kompokon szállítani.

5.2.4.   Utazásszervezők és utazási irodák észrevételei

| (88) | Számos utazási iroda és utazásszervező kifejezte aggodalmát a SeaFrance esetleges eltűnése miatt (lásd az e preambulumbekezdésben szereplő táblázat listáját):






  Az észrevételek dátuma | Az érdekelt felek neve |
| --- | --- | --- |
| 2011.7.26. | 4 különböző észrevétel: 1) R&T Tours; 2) Sports Tours Ltd; 3) TM Ski&Travel Ltd; 4) International Sport & Leisure |
| 2011.7.27. | 5 különböző észrevétel: 1) Broadway Tours; 2) Gemini Travel; 3) DE Vere Travel Group; 4) Adaptable Travel; 5) Gower Tours Ltd |
| 2011.7.28. | 2 különböző észrevétel: Angling Lines Ltd; Acorn Ventures Ltd |
| 2011.7.29. | Bartletts Battlefield Journeys Ltd |

(88)

Számos utazási iroda és utazásszervező kifejezte aggodalmát a SeaFrance esetleges eltűnése miatt (lásd az e preambulumbekezdésben szereplő táblázat listáját):

Az észrevételek dátuma

Az érdekelt felek neve

2011.7.26.

4 különböző észrevétel: 1) R&T Tours; 2) Sports Tours Ltd; 3) TM Ski&Travel Ltd; 4) International Sport & Leisure

2011.7.27.

5 különböző észrevétel: 1) Broadway Tours; 2) Gemini Travel; 3) DE Vere Travel Group; 4) Adaptable Travel; 5) Gower Tours Ltd

2011.7.28.

2 különböző észrevétel: Angling Lines Ltd; Acorn Ventures Ltd

2011.7.29.

Bartletts Battlefield Journeys Ltd

| (89) | Szerintük a SeaFrance eltűnése egyrészt oligopolisztikus piacot eredményezhet a La Manche szállítási piacán, aminek következményeképp csökkenne a szolgáltatások minősége és nőnének az árak, másrészt felmerülne annak veszélye, hogy a piacon maradó szereplők kapacitása nem bírja el az utasok mennyiségét, különösen, ha kettő közül az egyik akadályoztatva van. |
| --- | --- |

(89)

Szerintük a SeaFrance eltűnése egyrészt oligopolisztikus piacot eredményezhet a La Manche szállítási piacán, aminek következményeképp csökkenne a szolgáltatások minősége és nőnének az árak, másrészt felmerülne annak veszélye, hogy a piacon maradó szereplők kapacitása nem bírja el az utasok mennyiségét, különösen, ha kettő közül az egyik akadályoztatva van.

5.2.5.   A Côte d’Opale-i Kereskedelmi és Iparkamara észrevételei

| (90) | A Côte d’Opale-i Kereskedelmi és Iparkamara (a továbbiakban: CCI) 2011. július 29-én kelt levelében közölte észrevételeit a Bizottsággal. A CCI kifejti, hogy olyan közintézmény, amelynek feladata, hogy hozzájáruljon a Nord Pas-de-Calais-i régió vállalkozásainak gazdasági fejlődéséhez, vonzerejéhez és támogatásához. A CCI ezenkívül a calais-i kikötő koncesszora is, és ezen a jogcímen üzemelteti a kikötőt. |
| --- | --- |

(90)

A Côte d’Opale-i Kereskedelmi és Iparkamara (a továbbiakban: CCI) 2011. július 29-én kelt levelében közölte észrevételeit a Bizottsággal. A CCI kifejti, hogy olyan közintézmény, amelynek feladata, hogy hozzájáruljon a Nord Pas-de-Calais-i régió vállalkozásainak gazdasági fejlődéséhez, vonzerejéhez és támogatásához. A CCI ezenkívül a calais-i kikötő koncesszora is, és ezen a jogcímen üzemelteti a kikötőt.

| (91) | Először is a CCI emlékeztet a SeaFrance-nak a calais-i kikötő fejlődésében játszott központi szerepére. A SeaFrance 2008 végén 1 600 embert foglalkoztatott, akik nagy része a Nord Pas-de-Calais-i régió lakosa. A vállalkozás továbbá hozzájárul a hajók számára és az áruk tekintetében nyújtott szolgáltatások fejében a calais-i kikötő által beszedett bevételekhez. A SeaFrance volt ezenkívül 2008-ban a nem kikötői termékek/szolgáltatások első számú vevője, ami évi 130 millió EUR értékű szolgáltatásnyújtást, szervizelést, fogyasztási cikket, javítást, karbantartást jelent, amelynek megközelítőleg 36 %-át Nord Pas-de-Calais régiója teljesíti. A CCI hozzáteszi, hogy a calais-i kikötő fontos szerepet tölt be Pas-de-Calais gazdasági fejlődésében. |
| --- | --- |

(91)

Először is a CCI emlékeztet a SeaFrance-nak a calais-i kikötő fejlődésében játszott központi szerepére. A SeaFrance 2008 végén 1 600 embert foglalkoztatott, akik nagy része a Nord Pas-de-Calais-i régió lakosa. A vállalkozás továbbá hozzájárul a hajók számára és az áruk tekintetében nyújtott szolgáltatások fejében a calais-i kikötő által beszedett bevételekhez. A SeaFrance volt ezenkívül 2008-ban a nem kikötői termékek/szolgáltatások első számú vevője, ami évi 130 millió EUR értékű szolgáltatásnyújtást, szervizelést, fogyasztási cikket, javítást, karbantartást jelent, amelynek megközelítőleg 36 %-át Nord Pas-de-Calais régiója teljesíti. A CCI hozzáteszi, hogy a calais-i kikötő fontos szerepet tölt be Pas-de-Calais gazdasági fejlődésében.

| (92) | A CCI szerint a SeaFrance eltűnése a munkahelyek megszüntetése és a társaság által generált közvetlen és közvetett bevételek kiesése miatt jelentős mértékben befolyásolná a calais-i kikötő fejlődését. A Nord Pas-de-Calais-i régió továbbá jóváhagyta a „Port 2015” projekt végrehajtását, amely a kikötő kibővítését, egy új medence építését és a már létező struktúra javítását irányozza elő. Ez a projekt a tevékenységek olyan előirányzatán alapul, amelyre a SeaFrance eltűnése komoly veszélyt jelentene. |
| --- | --- |

(92)

A CCI szerint a SeaFrance eltűnése a munkahelyek megszüntetése és a társaság által generált közvetlen és közvetett bevételek kiesése miatt jelentős mértékben befolyásolná a calais-i kikötő fejlődését. A Nord Pas-de-Calais-i régió továbbá jóváhagyta a „Port 2015” projekt végrehajtását, amely a kikötő kibővítését, egy új medence építését és a már létező struktúra javítását irányozza elő. Ez a projekt a tevékenységek olyan előirányzatán alapul, amelyre a SeaFrance eltűnése komoly veszélyt jelentene.

| (93) | Ezenkívül a CCI egy Eurotunnel–P&O duopólium létrejöttétől tart, amely negatívan befolyásolná az árakat és szolgáltatásokat a SeaFrance eltűnése esetén. |
| --- | --- |

(93)

Ezenkívül a CCI egy Eurotunnel–P&O duopólium létrejöttétől tart, amely negatívan befolyásolná az árakat és szolgáltatásokat a SeaFrance eltűnése esetén.

| (94) | A CCI arra a következtetésre jut, hogy szükséges a SeaFrance fenntartása a jelenlegi versenykörnyezetben, annál is inkább, mivel a forgalmi, különösen a teherfuvarozási előrejelzések növekedést mutatnak. |
| --- | --- |

(94)

A CCI arra a következtetésre jut, hogy szükséges a SeaFrance fenntartása a jelenlegi versenykörnyezetben, annál is inkább, mivel a forgalmi, különösen a teherfuvarozási előrejelzések növekedést mutatnak.

5.2.6.   A CFDT szakszervezet észrevételei

| (95) | A CFDT részét képező Syndicat Maritime Nord (a továbbiakban: az SMN) 2011. július 29-én kelt levelében közölte észrevételeit a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(95)

A CFDT részét képező Syndicat Maritime Nord (a továbbiakban: az SMN) 2011. július 29-én kelt levelében közölte észrevételeit a Bizottsággal.

| (96) | Az SMN elsőként azt hangsúlyozza, hogy a SeaFrance-ot 1996-os megalakítása óta sosem tőkésítette fel egyetlen részvényese, az SNCF. A SeaFrance-nak ezért saját forrásból kellett megújítania a flottáját, ami erősen befolyásolta a vállalkozás likviditási helyzetét. |
| --- | --- |

(96)

Az SMN elsőként azt hangsúlyozza, hogy a SeaFrance-ot 1996-os megalakítása óta sosem tőkésítette fel egyetlen részvényese, az SNCF. A SeaFrance-nak ezért saját forrásból kellett megújítania a flottáját, ami erősen befolyásolta a vállalkozás likviditási helyzetét.

| (97) | Az SMN emlékeztet továbbá a brit és a francia szociális jogszabályok között meglévő eltérésekre (hosszabb munkaidő az Egyesült Királyságban, amelyet nem kompenzál teljesen a franciaországi kisebb létszámú személyzet). Az SMN hangsúlyozza, hogy a személyzeti költségek/árbevétel aránya miatt a SeaFrance nem hajlik az alacsony árpolitikára, és ezt a kínált szolgáltatások minőségével kompenzálja. Azt is megjegyzi, hogy tekintettel a SeaFrance piaci részesedéseire, amelyek jóval elmaradnak a piacvezetők részesedéseitől mind a teherfuvarozás, mind a személyszállítás területén, a vállalkozásnak kevés a befolyása az árszintekre. |
| --- | --- |

(97)

Az SMN emlékeztet továbbá a brit és a francia szociális jogszabályok között meglévő eltérésekre (hosszabb munkaidő az Egyesült Királyságban, amelyet nem kompenzál teljesen a franciaországi kisebb létszámú személyzet). Az SMN hangsúlyozza, hogy a személyzeti költségek/árbevétel aránya miatt a SeaFrance nem hajlik az alacsony árpolitikára, és ezt a kínált szolgáltatások minőségével kompenzálja. Azt is megjegyzi, hogy tekintettel a SeaFrance piaci részesedéseire, amelyek jóval elmaradnak a piacvezetők részesedéseitől mind a teherfuvarozás, mind a személyszállítás területén, a vállalkozásnak kevés a befolyása az árszintekre.

| (98) | Az SMN úgy véli, hogy az angol font esésének negatív hatásai tovább gyengülnek, mivel a kiadásokról, különösen a műszaki kiadásokról egyre inkább lehet angol fontban kiállított számlát kérni. |
| --- | --- |

(98)

Az SMN úgy véli, hogy az angol font esésének negatív hatásai tovább gyengülnek, mivel a kiadásokról, különösen a műszaki kiadásokról egyre inkább lehet angol fontban kiállított számlát kérni.

| (99) | Az SMN szerint a SeaFrance már elég jelentősen csökkentette a hajóutak számát és szállítási kapacitását 2009 óta (a gyakoriságot 30 %-kal, a mennyiséget 25 %-kal), és a jelenleg működő 4 hajójával a SeaFrance elérte azt a minimális méretet, amely még lehetővé teszi számára, hogy elégséges szinten tartsa a rotáció gyakoriságát, és így megbízható maradjon. |
| --- | --- |

(99)

Az SMN szerint a SeaFrance már elég jelentősen csökkentette a hajóutak számát és szállítási kapacitását 2009 óta (a gyakoriságot 30 %-kal, a mennyiséget 25 %-kal), és a jelenleg működő 4 hajójával a SeaFrance elérte azt a minimális méretet, amely még lehetővé teszi számára, hogy elégséges szinten tartsa a rotáció gyakoriságát, és így megbízható maradjon.

| (100) | Az SMN végül emlékeztet arra, hogy a SeaFrance munkavállalói nem fogják megérteni, hogy a Bizottság nem veszi figyelembe a megvalósított folyamatos szerkezetátalakításnak a munkafeltételekkel, illetve a SeaFrance-nál való foglalkoztatással kapcsolatos, emellett a calais-i foglalkoztatási területen megjelenő következményeit, amely terület egyike Franciaország leginkább katasztrófa sújtotta régióinak. |
| --- | --- |

(100)

Az SMN végül emlékeztet arra, hogy a SeaFrance munkavállalói nem fogják megérteni, hogy a Bizottság nem veszi figyelembe a megvalósított folyamatos szerkezetátalakításnak a munkafeltételekkel, illetve a SeaFrance-nál való foglalkoztatással kapcsolatos, emellett a calais-i foglalkoztatási területen megjelenő következményeit, amely terület egyike Franciaország leginkább katasztrófa sújtotta régióinak.

VI.   FRANCIAORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

6.1.   Észrevételek a SeaFrance nehézségeinek okairól általánosságban

| (101) | A SeaFrance nehézségeiről szólva a francia hatóságok azt jelzik, hogy a P&O által közölt tények meglehetősen tévesek, és a SeaFrance-nak a P&O által előadott eredményeivel ellentétben – amelyek hibákat tartalmaznak a 2002., 2004., 2005. és 2006. évet illetően (lásd (40) preambulumbekezdés) –, a SeaFrance által 1996–2010 között felhalmozott veszteség -169 millió helyett -151,4 millió EUR-ra rúg. A francia hatóságok a következő táblázatot nyújtották be, hogy kiigazítsák a P&O panaszában bemutatott táblázatban szereplő hibákat:




















  Év | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A SeaFrance (27) nyeresége/vesztesége | –16,8 | –1,7 | –2,8 | 2,6 | –3,5 | 3,4 | 26,2 | –2,4 | 4,9 | –9,3 | 7,9 | 15,4 | –20,9 | –57,7 | –36,2 |

(101)

A SeaFrance nehézségeiről szólva a francia hatóságok azt jelzik, hogy a P&O által közölt tények meglehetősen tévesek, és a SeaFrance-nak a P&O által előadott eredményeivel ellentétben – amelyek hibákat tartalmaznak a 2002., 2004., 2005. és 2006. évet illetően (lásd (40) preambulumbekezdés) –, a SeaFrance által 1996–2010 között felhalmozott veszteség -169 millió helyett -151,4 millió EUR-ra rúg. A francia hatóságok a következő táblázatot nyújtották be, hogy kiigazítsák a P&O panaszában bemutatott táblázatban szereplő hibákat:

Év

1996

1997

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

A SeaFrance (27) nyeresége/vesztesége

–16,8

–1,7

–2,8

2,6

–3,5

3,4

26,2

–2,4

4,9

–9,3

7,9

15,4

–20,9

–57,7

–36,2

| (102) | A francia hatóságok kétségbe vonják a SeaFrance nehézségeinek a P&O által előadott okait, azaz hogy a vállalkozás üzleti és cégértéke, hírneve és piaci részesedése a teherfuvarozást illetően jelentősen csökkent volna, különösen amiatt, hogy gyakoriak a szolgáltatásleállások, és hogy a piac ismeri a SeaFrance nehézségeit (lásd (42) preambulumbekezdés). A francia hatóságok ezzel szembeállítják a SeaFrance ügyfeleinek a társaságról tett észrevételeit, kiemelve a társaság által nyújtott szolgáltatások minőségét és az elmúlt évek során az e szolgáltatások minőségének javítására tett előrelépést (lásd (85)–(89) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(102)

A francia hatóságok kétségbe vonják a SeaFrance nehézségeinek a P&O által előadott okait, azaz hogy a vállalkozás üzleti és cégértéke, hírneve és piaci részesedése a teherfuvarozást illetően jelentősen csökkent volna, különösen amiatt, hogy gyakoriak a szolgáltatásleállások, és hogy a piac ismeri a SeaFrance nehézségeit (lásd (42) preambulumbekezdés). A francia hatóságok ezzel szembeállítják a SeaFrance ügyfeleinek a társaságról tett észrevételeit, kiemelve a társaság által nyújtott szolgáltatások minőségét és az elmúlt évek során az e szolgáltatások minőségének javítására tett előrelépést (lásd (85)–(89) preambulumbekezdés).

| (103) | A SeaFrance versenytársainak azon érveire válaszolva, amelyek szerint a vállalkozás dolgozóinak száma túlméretezett, a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a SeaFrance jelentős mértékű létszámcsökkentést vállalt, amelyből kifolyólag közel 725 álláshelyet szüntetnek meg, ez a drasztikus intézkedés lehetővé kell tegye, hogy a személyzeti költségek/árbevétel arány 2013-ra 26 %-os legyen. Ez az arány egy kicsit magasabb marad, mint az Eurotunnel és az Irish Ferries által elért eredmény. A SeaFrance tevékenységei azonban végrehajtásuk tekintetében igen jelentősen eltérnek a La Manche alatti alagút üzemeltetőjének tevékenységétől, akinél a fenti arány 2010-ben 22,5 % volt; és a Franciaország lobogója alatt közlekedő SeaFrance esetében nem sikerülhet az Irish Ferries-éhez hasonló alacsony arányt elérni, minthogy utóbbinak hajói ciprusi lobogók alatt közlekednek. A francia hatóságok úgy vélik, hogy figyelembe véve a SeaFrance által az álláshelyek megszüntetése terén tett jelentős mértékű erőfeszítést, a 26 %-os személyzeti költségek/árbevétel arány elégséges, és lehetővé teszi a SeaFrance számára, hogy versenyképes maradjon. A francia hatóságok kijelentik, hogy a SeaFrance által kiutalt bérek szintje a francia szociális jogszabályokból következik, amelyek nagyobb védelmet nyújtanak, mint a versenytársak székhelye szerinti tagállamok, többek között az Egyesült Királyság jogszabályai, különösen a minimálbér tekintetében. |
| --- | --- |

(103)

A SeaFrance versenytársainak azon érveire válaszolva, amelyek szerint a vállalkozás dolgozóinak száma túlméretezett, a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a SeaFrance jelentős mértékű létszámcsökkentést vállalt, amelyből kifolyólag közel 725 álláshelyet szüntetnek meg, ez a drasztikus intézkedés lehetővé kell tegye, hogy a személyzeti költségek/árbevétel arány 2013-ra 26 %-os legyen. Ez az arány egy kicsit magasabb marad, mint az Eurotunnel és az Irish Ferries által elért eredmény. A SeaFrance tevékenységei azonban végrehajtásuk tekintetében igen jelentősen eltérnek a La Manche alatti alagút üzemeltetőjének tevékenységétől, akinél a fenti arány 2010-ben 22,5 % volt; és a Franciaország lobogója alatt közlekedő SeaFrance esetében nem sikerülhet az Irish Ferries-éhez hasonló alacsony arányt elérni, minthogy utóbbinak hajói ciprusi lobogók alatt közlekednek. A francia hatóságok úgy vélik, hogy figyelembe véve a SeaFrance által az álláshelyek megszüntetése terén tett jelentős mértékű erőfeszítést, a 26 %-os személyzeti költségek/árbevétel arány elégséges, és lehetővé teszi a SeaFrance számára, hogy versenyképes maradjon. A francia hatóságok kijelentik, hogy a SeaFrance által kiutalt bérek szintje a francia szociális jogszabályokból következik, amelyek nagyobb védelmet nyújtanak, mint a versenytársak székhelye szerinti tagállamok, többek között az Egyesült Királyság jogszabályai, különösen a minimálbér tekintetében.

| (104) | A SeaFrance-nak a szerkezetátalakítási tervében szereplő flottája nem tekinthető alkalmatlannak. Épp ellenkezőleg, a flottát kifejezetten a Calais/Dover útvonalra tervezték, a Molière hajó kivételével, amelyet át kellett alakítani, hogy az Északi-tengeren való szállításra alkalmas legyen. A P&O-nak arra az érvére, amely szerint a SeaFrance vezetése nem elég független az államtól és a társadalmi hatalomtól a vállalkozás hatékony igazgatásához, a francia hatóságok azt válaszolják, hogy ezt az állítást semmilyen bizonyíték nem támasztja alá. |
| --- | --- |

(104)

A SeaFrance-nak a szerkezetátalakítási tervében szereplő flottája nem tekinthető alkalmatlannak. Épp ellenkezőleg, a flottát kifejezetten a Calais/Dover útvonalra tervezték, a Molière hajó kivételével, amelyet át kellett alakítani, hogy az Északi-tengeren való szállításra alkalmas legyen. A P&O-nak arra az érvére, amely szerint a SeaFrance vezetése nem elég független az államtól és a társadalmi hatalomtól a vállalkozás hatékony igazgatásához, a francia hatóságok azt válaszolják, hogy ezt az állítást semmilyen bizonyíték nem támasztja alá.

6.2.   Észrevételek a Dover/Calais-i piaci versenyhelyzetről

| (105) | A francia hatóságok vitatják a P&O-nak, az Eurotunnelnek és a CLdN-nek a piac strukturális többletkapacitására vonatkozó állításait. A francia hatóságok szerint a megállapított többletkapacitás jórészt konjunkturális okokra vezethető vissza (nevezetesen arra, hogy a gazdasági válság a teherforgalomban csökkenést, az angol font árfolyamában növekedést hozott). A válság előtt megállapított növekedési előrejelzések alapján egyes szereplők növelték volna kapacitásukat, ugyanakkor a várt növekedés a gazdasági recesszió miatt nem következhetett be. A francia hatóságok a „Dover Harbour Board” 2005-ben (28) és 2008-ban (29) végzett piacelemzéseit idézik, amelyek hosszú távon a teherfuvarozás volumenének növekedését jelzik. |
| --- | --- |

(105)

A francia hatóságok vitatják a P&O-nak, az Eurotunnelnek és a CLdN-nek a piac strukturális többletkapacitására vonatkozó állításait. A francia hatóságok szerint a megállapított többletkapacitás jórészt konjunkturális okokra vezethető vissza (nevezetesen arra, hogy a gazdasági válság a teherforgalomban csökkenést, az angol font árfolyamában növekedést hozott). A válság előtt megállapított növekedési előrejelzések alapján egyes szereplők növelték volna kapacitásukat, ugyanakkor a várt növekedés a gazdasági recesszió miatt nem következhetett be. A francia hatóságok a „Dover Harbour Board” 2005-ben (28) és 2008-ban (29) végzett piacelemzéseit idézik, amelyek hosszú távon a teherfuvarozás volumenének növekedését jelzik.

| (106) | Franciaország úgy véli, hogy nem megalapozott a SeaFrance egyes ügyfelei által kifejezett aggodalom, amelyben attól tartanak, hogy monopolhelyzet alakul ki a P&O javára a veszélyes áruk fuvarozása terén a Calais/Dover útvonalon (lásd (83) és (87) preambulumbekezdés). Minthogy semmilyen nemzeti vagy nemzetközi szabályozás nem létezik, amely tiltaná a veszélyes anyagok szállítását a kompokon, a SeaFrance végezhet ilyen jellegű szállítást a kevés utast szállító hajóutak alkalmával, mint amilyenek például egyes éjszakai hajóutak. |
| --- | --- |

(106)

Franciaország úgy véli, hogy nem megalapozott a SeaFrance egyes ügyfelei által kifejezett aggodalom, amelyben attól tartanak, hogy monopolhelyzet alakul ki a P&O javára a veszélyes áruk fuvarozása terén a Calais/Dover útvonalon (lásd (83) és (87) preambulumbekezdés). Minthogy semmilyen nemzeti vagy nemzetközi szabályozás nem létezik, amely tiltaná a veszélyes anyagok szállítását a kompokon, a SeaFrance végezhet ilyen jellegű szállítást a kevés utast szállító hajóutak alkalmával, mint amilyenek például egyes éjszakai hajóutak.

6.3.   Észrevételek a szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéről

| (107) | A szerkezetátalakítási terv keretében bejelentett intézkedések összeegyeztethetőségét illetően a francia hatóságok az alábbi válaszokat adták a Bizottságnak azokra a kétségeire, amelyek a szerkezetátalakítási tervnek köszönhető, a hosszú távú életképességhez való visszatérésre, a verseny jelentős torzulásának megelőzésére és a SeaFrance-nak a szerkezetátalakítási tervhez való saját hozzájárulására vonatkoztak. |
| --- | --- |

(107)

A szerkezetátalakítási terv keretében bejelentett intézkedések összeegyeztethetőségét illetően a francia hatóságok az alábbi válaszokat adták a Bizottságnak azokra a kétségeire, amelyek a szerkezetátalakítási tervnek köszönhető, a hosszú távú életképességhez való visszatérésre, a verseny jelentős torzulásának megelőzésére és a SeaFrance-nak a szerkezetátalakítási tervhez való saját hozzájárulására vonatkoztak.

6.3.1.   A hosszú távú életképességhez való visszatérésről és a szerkezetátalakítási tervről

| (108) | A francia hatóságok azzal érvelnek, hogy a következő évre várt kihasználtsági együtthatók magasabbak, mint a múltban megállapítottak, ami egy olyan új, 2006-ban üzembe helyezett informatikai rendszernek köszönhető, amely lehetővé teszi e hajók kihasználtságának optimalizálását, illetve racionalizálását. A francia hatóságok szerint ez a rendszer lehetővé tette többek között az alacsony jövedelmezőségű hajóutak beazonosítását, és azok visszavonását a SeaFrance kínálatából. Ezenkívül a francia hatóságok azt állítják, hogy a Bizottság által figyelembe vett időszakban, 2000–2007 között, a SeaFrance ingajáratokba szervezte tevékenységét, függetlenül a kereslet intenzitásától. |
| --- | --- |

(108)

A francia hatóságok azzal érvelnek, hogy a következő évre várt kihasználtsági együtthatók magasabbak, mint a múltban megállapítottak, ami egy olyan új, 2006-ban üzembe helyezett informatikai rendszernek köszönhető, amely lehetővé teszi e hajók kihasználtságának optimalizálását, illetve racionalizálását. A francia hatóságok szerint ez a rendszer lehetővé tette többek között az alacsony jövedelmezőségű hajóutak beazonosítását, és azok visszavonását a SeaFrance kínálatából. Ezenkívül a francia hatóságok azt állítják, hogy a Bizottság által figyelembe vett időszakban, 2000–2007 között, a SeaFrance ingajáratokba szervezte tevékenységét, függetlenül a kereslet intenzitásától.

| (109) | A francia hatóságok továbbá a SeaFrance versenytársaira jellemző alacsonyabb kihasználtsági arányt az utóbbiak által választott üzemelési móddal indokolják. Ilyen módon, a francia hatóságok szerint, a P&O jelentős számú hajóval és „ingajárat”-típusú kínálattal rendelkezett, ami csökkentette a kihasználtsági arányt. A DFDS esetében a hajók specializálódása megakadályozza a rakományuknak az egyéni nyereségességük szerinti optimalizálását. Ezenkívül a DFDS hajóútjainak hosszúsága miatt kénytelen hosszú időszakokra szóló ingajárat-kínálatot fenntartani. Végül hajóinak jelentős kapacitása automatikusan lerontja a DFDS átlagos kihasználtsági szintjeit azokkal a hajóutakkal, amelyekre kisebb a kereslet. |
| --- | --- |

(109)

A francia hatóságok továbbá a SeaFrance versenytársaira jellemző alacsonyabb kihasználtsági arányt az utóbbiak által választott üzemelési móddal indokolják. Ilyen módon, a francia hatóságok szerint, a P&O jelentős számú hajóval és „ingajárat”-típusú kínálattal rendelkezett, ami csökkentette a kihasználtsági arányt. A DFDS esetében a hajók specializálódása megakadályozza a rakományuknak az egyéni nyereségességük szerinti optimalizálását. Ezenkívül a DFDS hajóútjainak hosszúsága miatt kénytelen hosszú időszakokra szóló ingajárat-kínálatot fenntartani. Végül hajóinak jelentős kapacitása automatikusan lerontja a DFDS átlagos kihasználtsági szintjeit azokkal a hajóutakkal, amelyekre kisebb a kereslet.

| (110) | Ezenkívül a francia hatóságok reagáltak a Bizottság kétségeire és a harmadik személyek azon észrevételeire, amelyek a szerkezetátalakítási terv hitelességének értékeléséhez számba veendő kockázatokat (üzemanyagköltség, az angol font leértékelődése) érintik. Mindenekelőtt hangsúlyozzák, hogy a csereügyletek formájában zajló pénzügyi fedezeti politika a SeaFrance feladata lesz, amint a vállalkozás kikerül a fizetőképesség helyreállítására irányuló eljárás alól. A francia hatóságok ezek után azt mutatják be, hogy a társaság egy „Bunker Adjustement Factor”-t (a továbbiakban: BAF) alkalmaz, amely az üzemanyagárak 285 EUR/tonna fölé való emelkedése miatti többletköltség körülbelül 40 %-át fedezi, és hogy 2015 után a BAF-ot újabb pótdíjjal egészítik ki, figyelembe véve az előírt 0,1 %-os kéntartalmú üzemanyag használatára vonatkozó kötelezettséget. |
| --- | --- |

(110)

Ezenkívül a francia hatóságok reagáltak a Bizottság kétségeire és a harmadik személyek azon észrevételeire, amelyek a szerkezetátalakítási terv hitelességének értékeléséhez számba veendő kockázatokat (üzemanyagköltség, az angol font leértékelődése) érintik. Mindenekelőtt hangsúlyozzák, hogy a csereügyletek formájában zajló pénzügyi fedezeti politika a SeaFrance feladata lesz, amint a vállalkozás kikerül a fizetőképesség helyreállítására irányuló eljárás alól. A francia hatóságok ezek után azt mutatják be, hogy a társaság egy „Bunker Adjustement Factor”-t (a továbbiakban: BAF) alkalmaz, amely az üzemanyagárak 285 EUR/tonna fölé való emelkedése miatti többletköltség körülbelül 40 %-át fedezi, és hogy 2015 után a BAF-ot újabb pótdíjjal egészítik ki, figyelembe véve az előírt 0,1 %-os kéntartalmú üzemanyag használatára vonatkozó kötelezettséget.

| (111) | Az angol font leértékelődéséről szólva a francia hatóságok először is megállapítják, hogy a fizetőképesség helyreállítására irányuló eljárás miatt félbeszakadt, az angol fontban kifejezett havi egyenleg egy részének határidős ügyletekkel történő fedezetével kapcsolatos politikát, amely a költségvetésben meghatározott árfolyamra támaszkodik, újra fogják alkalmazni, amint az eljárás véget ér. [...] |
| --- | --- |

(111)

Az angol font leértékelődéséről szólva a francia hatóságok először is megállapítják, hogy a fizetőképesség helyreállítására irányuló eljárás miatt félbeszakadt, az angol fontban kifejezett havi egyenleg egy részének határidős ügyletekkel történő fedezetével kapcsolatos politikát, amely a költségvetésben meghatározott árfolyamra támaszkodik, újra fogják alkalmazni, amint az eljárás véget ér. [...]

| (112) | Az eljárás megindításáról szóló határozat (96) preambulumbekezdésében említett egyéb intézkedéseket illetően a francia hatóságok leszögezik, hogy ezeknek a hatásait nem vették számításba az üzleti tervben, mivel nehéz őket számszerűsíteni. Ezek az intézkedések azonban valószínűleg megtakarításokhoz vezetnek. |
| --- | --- |

(112)

Az eljárás megindításáról szóló határozat (96) preambulumbekezdésében említett egyéb intézkedéseket illetően a francia hatóságok leszögezik, hogy ezeknek a hatásait nem vették számításba az üzleti tervben, mivel nehéz őket számszerűsíteni. Ezek az intézkedések azonban valószínűleg megtakarításokhoz vezetnek.

| (113) | Végül a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a személyzeti költségek/árbevétel aránynak a 2012. évi [20–25] %-ról 2019-re [20–25] %-ra kell alakulnia. Ezzel a SeaFrance versenytársaira jellemző arányokhoz fog közelíteni. |
| --- | --- |

(113)

Végül a francia hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a személyzeti költségek/árbevétel aránynak a 2012. évi [20–25] %-ról 2019-re [20–25] %-ra kell alakulnia. Ezzel a SeaFrance versenytársaira jellemző arányokhoz fog közelíteni.

6.3.2.   A túlzott mértékű versenytorzulás megelőzéséről

| (114) | A túlzott mértékű versenytorzulás megelőzéséről szólva a francia hatóságok meg kívánják erősíteni, hogy a két hajó, a Renoir és a Cézanne átruházása 2011. július 7-én [0–10] millió USD ([0–10] millió EUR) áron megtörtént. |
| --- | --- |

(114)

A túlzott mértékű versenytorzulás megelőzéséről szólva a francia hatóságok meg kívánják erősíteni, hogy a két hajó, a Renoir és a Cézanne átruházása 2011. július 7-én [0–10] millió USD ([0–10] millió EUR) áron megtörtént.

6.3.3   A SeaFrance-nak a szerkezetátalakítási tervhez való saját hozzájárulásáról

| (115) | A francia hatóságok szerint a SeaFrance szerkezetátalakítási tervhez való saját hozzájárulásának első része a Renoir és a Cézanne hajók eladásából befolyt bevétel, valamint a Nord Pas de Calais hajó átruházásából várt bevétel. |
| --- | --- |

(115)

A francia hatóságok szerint a SeaFrance szerkezetátalakítási tervhez való saját hozzájárulásának első része a Renoir és a Cézanne hajók eladásából befolyt bevétel, valamint a Nord Pas de Calais hajó átruházásából várt bevétel.

| (116) | A francia hatóságok ezenfelül úgy vélik, hogy a (28)–(33) preambulumbekezdésben leírt két hitel mentes az állami támogatástól, és hogy a 99,8 millió EUR összegű hitelt saját hozzájárulásként kell tekinteni. A francia hatóságok szerint a Bizottságnak az állami támogatás meglétének értékelésekor kizárólag a referencia-kamatlábról szóló közleményre kell támaszkodnia. A francia hatóságok megjegyzik, hogy a Bizottság ezt a közleményt alkalmazta a ČSA – Czech Airlinesnak az Osinek közintézmény által nyújtott kölcsönre vonatkozó eljárás megindításáról szóló határozatában (30), valamint a Magyar Fejlesztési Bank által a magyar műtrágyatermelő Péti Nitrogénműveknek nyújtott kölcsönre vonatkozó határozatában (31). A francia hatóságok úgy vélik, hogy a (28)–(33) preambulumbekezdésben leírt indokok miatt a két kölcsön nem minősül támogatásnak. |
| --- | --- |

(116)

A francia hatóságok ezenfelül úgy vélik, hogy a (28)–(33) preambulumbekezdésben leírt két hitel mentes az állami támogatástól, és hogy a 99,8 millió EUR összegű hitelt saját hozzájárulásként kell tekinteni. A francia hatóságok szerint a Bizottságnak az állami támogatás meglétének értékelésekor kizárólag a referencia-kamatlábról szóló közleményre kell támaszkodnia. A francia hatóságok megjegyzik, hogy a Bizottság ezt a közleményt alkalmazta a ČSA – Czech Airlinesnak az Osinek közintézmény által nyújtott kölcsönre vonatkozó eljárás megindításáról szóló határozatában (30), valamint a Magyar Fejlesztési Bank által a magyar műtrágyatermelő Péti Nitrogénműveknek nyújtott kölcsönre vonatkozó határozatában (31). A francia hatóságok úgy vélik, hogy a (28)–(33) preambulumbekezdésben leírt indokok miatt a két kölcsön nem minősül támogatásnak.

VII.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

7.1.   A támogatás megléte

| (117) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”. |
| --- | --- |

(117)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint „a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet”.

| (118) | Ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön, az alábbi kumulatív feltételeknek kell teljesülniük: 1) a szóban forgó intézkedés előnyben részesít, 2) ezt az előnyt állami forrásból nyújtják, 3) ez az előny szelektív és 4) az adott intézkedés torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget és érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet (32). |
| --- | --- |

(118)

Ahhoz, hogy egy intézkedés állami támogatásnak minősüljön, az alábbi kumulatív feltételeknek kell teljesülniük: 1) a szóban forgó intézkedés előnyben részesít, 2) ezt az előnyt állami forrásból nyújtják, 3) ez az előny szelektív és 4) az adott intézkedés torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget és érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet (32).

| (119) | Ez a határozat három támogatási intézkedésre vonatkozik: a (28)–(33) preambulumbekezdésben leírt feltőkésítésre és a két kölcsönre. |
| --- | --- |

(119)

Ez a határozat három támogatási intézkedésre vonatkozik: a (28)–(33) preambulumbekezdésben leírt feltőkésítésre és a két kölcsönre.

7.1.1.   A SeaFrance feltőkésítése

| (120) | A francia hatóságok a bejelentésükben maguk is úgy vélik, hogy a tőkeemelés, amelyből a SeaFrance részesül, állami támogatásnak minősül. Bejelentésükben a francia hatóságok elismerik, hogy a feltőkésítési intézkedés az államnak tulajdonítható, és szelektív előnyt nyújt egyedül a SeaFrance társaság részére. |
| --- | --- |

(120)

A francia hatóságok a bejelentésükben maguk is úgy vélik, hogy a tőkeemelés, amelyből a SeaFrance részesül, állami támogatásnak minősül. Bejelentésükben a francia hatóságok elismerik, hogy a feltőkésítési intézkedés az államnak tulajdonítható, és szelektív előnyt nyújt egyedül a SeaFrance társaság részére.

| (121) | Az előny meglétét illetően a Bizottság úgy véli, hogy a 7.2.1. szakaszban kifejtett okok miatt a SeaFrance nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül. Mivel a SeaFrance igen rossz helyzetben van, továbbá a fizetőképesség helyreállítására irányuló eljárás alatt áll, nem fogja tudni szerkezetátalakítási tervét végrehajtani és készpénzigényét kielégíteni. Ilyen feltételek mellett magánszereplő nem tőkésítette volna fel a vállalkozást. Ezenfelül a francia hatóságok meg sem kísérelték bizonyítani, hogy a várható hozam megfelel annak, amit egy magánbefektető követelhetne. Az intézkedés tehát szelektív előnynek minősül, minthogy egyedül a SeaFrance a kedvezményezettje. Az előnyt állami forrásból nyújtják, mivel az SNCF közvállalkozás. Ezért az államnak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(121)

Az előny meglétét illetően a Bizottság úgy véli, hogy a 7.2.1. szakaszban kifejtett okok miatt a SeaFrance nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül. Mivel a SeaFrance igen rossz helyzetben van, továbbá a fizetőképesség helyreállítására irányuló eljárás alatt áll, nem fogja tudni szerkezetátalakítási tervét végrehajtani és készpénzigényét kielégíteni. Ilyen feltételek mellett magánszereplő nem tőkésítette volna fel a vállalkozást. Ezenfelül a francia hatóságok meg sem kísérelték bizonyítani, hogy a várható hozam megfelel annak, amit egy magánbefektető követelhetne. Az intézkedés tehát szelektív előnynek minősül, minthogy egyedül a SeaFrance a kedvezményezettje. Az előnyt állami forrásból nyújtják, mivel az SNCF közvállalkozás. Ezért az államnak tulajdonítható.

| (122) | A versenyre gyakorolt hatásról és az Unión belüli kereskedelem érintettségéről szólva emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint, ha egy vállalkozás olyan ágazatban tevékenykedik, ahol hatékony verseny folyik a különböző tagállamok gyártói között, minden olyan támogatás, amelyből ez a vállalkozás a hatóságok révén részesül, érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet, és fenyegetheti a versenyt, amennyiben a vállalkozás piacon tartása megakadályozza a versenytárs vállalkozásokat, hogy növeljék saját piaci részesedésüket. (33) |
| --- | --- |

(122)

A versenyre gyakorolt hatásról és az Unión belüli kereskedelem érintettségéről szólva emlékeztetni kell arra, hogy az állandó ítélkezési gyakorlat szerint, ha egy vállalkozás olyan ágazatban tevékenykedik, ahol hatékony verseny folyik a különböző tagállamok gyártói között, minden olyan támogatás, amelyből ez a vállalkozás a hatóságok révén részesül, érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet, és fenyegetheti a versenyt, amennyiben a vállalkozás piacon tartása megakadályozza a versenytárs vállalkozásokat, hogy növeljék saját piaci részesedésüket. (33)

| (123) | Ebből a szempontból az, hogy egy gazdasági ágazatot uniós szinten liberalizálnak, bizonyítékul szolgál arra vonatkozólag, hogy a támogatás tényleges vagy lehetséges hatást gyakorolhat a versenyre vagy a tagállamok közötti kereskedelemre. (34) |
| --- | --- |

(123)

Ebből a szempontból az, hogy egy gazdasági ágazatot uniós szinten liberalizálnak, bizonyítékul szolgál arra vonatkozólag, hogy a támogatás tényleges vagy lehetséges hatást gyakorolhat a versenyre vagy a tagállamok közötti kereskedelemre. (34)

| (124) | Ebben az összefüggésben fontos felidézni, hogy a tagállamok közötti, illetve a tagállamok és harmadik országok közötti tengeri szállításban a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének alkalmazásáról szóló, 1986. december 22-i 4055/86/EGK tanácsi rendelet (35)1993. január 1-jétől teljes mértékben liberalizálta a tagállamok közötti tengeri szállítást. |
| --- | --- |

(124)

Ebben az összefüggésben fontos felidézni, hogy a tagállamok közötti, illetve a tagállamok és harmadik országok közötti tengeri szállításban a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének alkalmazásáról szóló, 1986. december 22-i 4055/86/EGK tanácsi rendelet (35)1993. január 1-jétől teljes mértékben liberalizálta a tagállamok közötti tengeri szállítást.

| (125) | Jelen esetben, az előző megállapításoknak megfelelően, verseny áll fenn egyrészt a közlekedési módon belül a többi tengeri szállítás üzemeltetőivel egy liberalizált ágazatban, másrészt a közlekedési módok között is, többek között a vasúti szállítással (36). |
| --- | --- |

(125)

Jelen esetben, az előző megállapításoknak megfelelően, verseny áll fenn egyrészt a közlekedési módon belül a többi tengeri szállítás üzemeltetőivel egy liberalizált ágazatban, másrészt a közlekedési módok között is, többek között a vasúti szállítással (36).

| (126) | A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy a feltőkésítési intézkedés erősítheti a vállalkozásnak a versenytársaihoz viszonyított helyzetét az Unió tagállamai közötti kereskedelemben. Az intézkedés tehát érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és versenytorzulást okozhat. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság ebből azt a következtetést vonja le, hogy a feltőkésítési intézkedés erősítheti a vállalkozásnak a versenytársaihoz viszonyított helyzetét az Unió tagállamai közötti kereskedelemben. Az intézkedés tehát érinti a tagállamok közötti kereskedelmet, és versenytorzulást okozhat.

| (127) | A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a kérdéses intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(127)

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy a kérdéses intézkedés az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül.

7.1.2.   A (28)–(33) preambulumbekezdésben bemutatott kölcsönök

| (128) | Franciaország úgy véli, hogy a (28)–(33) preambulumbekezdésben bemutatott két kölcsönt piaci feltételek mellett adják, és ezért tiszteletben tartják a piacgazdasági magánbefektető elvét (lásd a (116) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(128)

Franciaország úgy véli, hogy a (28)–(33) preambulumbekezdésben bemutatott két kölcsönt piaci feltételek mellett adják, és ezért tiszteletben tartják a piacgazdasági magánbefektető elvét (lásd a (116) preambulumbekezdést).

| (129) | A Bizottság nem ért egyet ezzel az elemzéssel. Ebben az ügyben ugyanis az SNCF már nyújtott támogatásokat a SeaFrance-nak, többek között a megmentési célú támogatást, és újabb támogatást tervez, vagyis a feltőkésítést. A kölcsönöknek ugyanaz a célja, mint a többi támogatásnak, azaz a SeaFrance megmentése és szerkezetének átalakítása. A kölcsönöket olyan időszakban nyújtják, amikor a SeaFrance nehéz helyzetben van, és ezzel egy időben kapja meg a szerkezetátalakítási támogatást. Ez magától értetődik a 99,7 millió EUR összegű kölcsön vonatkozásában, amelynek célja – a feltőkésítéshez hasonlóan –, hogy lehetővé tegye a SeaFrance számára, hogy fedezze működőtőke-igényeit. Igaz ugyanakkor a [40–70] millió EUR összegű kölcsönre is, amely a Molière hajóra vonatkozó lízingszerződésnek az előirányzott időnél korábbi refinanszírozását és kiváltását szolgálja. A gyártóeszközök, jelen esetben a hajógyártás eszközeinek finanszírozása szorosan kötődik a SeaFrance mindennapi tevékenységeihez. A lízing előzetes refinanszírozásával és kiváltásával a SeaFrance célja az üzemeltetési költségeinek csökkentése, ami a vállalkozás szerkezetátalakításával összefüggő feladat. Következésképp a [40–70] millió EUR összegű kölcsön is a SeaFrance szerkezetátalakításának logikájába illeszkedik. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság nem ért egyet ezzel az elemzéssel. Ebben az ügyben ugyanis az SNCF már nyújtott támogatásokat a SeaFrance-nak, többek között a megmentési célú támogatást, és újabb támogatást tervez, vagyis a feltőkésítést. A kölcsönöknek ugyanaz a célja, mint a többi támogatásnak, azaz a SeaFrance megmentése és szerkezetének átalakítása. A kölcsönöket olyan időszakban nyújtják, amikor a SeaFrance nehéz helyzetben van, és ezzel egy időben kapja meg a szerkezetátalakítási támogatást. Ez magától értetődik a 99,7 millió EUR összegű kölcsön vonatkozásában, amelynek célja – a feltőkésítéshez hasonlóan –, hogy lehetővé tegye a SeaFrance számára, hogy fedezze működőtőke-igényeit. Igaz ugyanakkor a [40–70] millió EUR összegű kölcsönre is, amely a Molière hajóra vonatkozó lízingszerződésnek az előirányzott időnél korábbi refinanszírozását és kiváltását szolgálja. A gyártóeszközök, jelen esetben a hajógyártás eszközeinek finanszírozása szorosan kötődik a SeaFrance mindennapi tevékenységeihez. A lízing előzetes refinanszírozásával és kiváltásával a SeaFrance célja az üzemeltetési költségeinek csökkentése, ami a vállalkozás szerkezetátalakításával összefüggő feladat. Következésképp a [40–70] millió EUR összegű kölcsön is a SeaFrance szerkezetátalakításának logikájába illeszkedik.

| (130) | A BP Chemicals ügyben hozott ítéletében az Elsőfokú Bíróság világossá tette, hogy egy ilyen helyzetben nem elszigetelt módon, hanem az egyéb intézkedésekkel együtt véve kell elemezni a hiteleket az állami támogatások szempontjából. (37) |
| --- | --- |

(130)

A BP Chemicals ügyben hozott ítéletében az Elsőfokú Bíróság világossá tette, hogy egy ilyen helyzetben nem elszigetelt módon, hanem az egyéb intézkedésekkel együtt véve kell elemezni a hiteleket az állami támogatások szempontjából. (37)

| (131) | Az Elsőfokú Bíróság ítélete szerint igaz, hogy az a körülmény, hogy egy közvállalkozás leányvállalatának már juttatott „támogatásként" besorolandó tőkeinjekciót, előzetesen nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy egy későbbi intézkedés megfeleljen a piacgazdasági magánbefektető kritériumának. Az Elsőfokú Bíróság ugyanakkor úgy véli, hogy egy olyan esetben, ha ugyanazon befektető két év alatt három tőkeinjekciót hajt végre, és ezek közül az első kettőnek nem volt semmilyen hozama, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a harmadik tőkeinjekció ésszerűen elválasztható-e az első kettőtől, és a magánbefektető kritériumára tekintettel független befektetésnek minősíthető-e. |
| --- | --- |

(131)

Az Elsőfokú Bíróság ítélete szerint igaz, hogy az a körülmény, hogy egy közvállalkozás leányvállalatának már juttatott „támogatásként" besorolandó tőkeinjekciót, előzetesen nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy egy későbbi intézkedés megfeleljen a piacgazdasági magánbefektető kritériumának. Az Elsőfokú Bíróság ugyanakkor úgy véli, hogy egy olyan esetben, ha ugyanazon befektető két év alatt három tőkeinjekciót hajt végre, és ezek közül az első kettőnek nem volt semmilyen hozama, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy a harmadik tőkeinjekció ésszerűen elválasztható-e az első kettőtől, és a magánbefektető kritériumára tekintettel független befektetésnek minősíthető-e.

| (132) | Az Elsőfokú Bíróság úgy véli, hogy ahhoz, hogy kivizsgálják, vajon ez az utóbbi intézkedés ésszerűen elválasztható-e az első kettőtől, és a magánbefektető kritériumára tekintettel független befektetésnek minősíthető-e, a következő szempontok irányadóak: a szóban forgó tőkeinjekciók időbeli sorrendje, céljuk és a leányvállalat helyzete akkor, amikor a tőkeinjekcióra vonatkozó egyes döntések megszülettek. |
| --- | --- |

(132)

Az Elsőfokú Bíróság úgy véli, hogy ahhoz, hogy kivizsgálják, vajon ez az utóbbi intézkedés ésszerűen elválasztható-e az első kettőtől, és a magánbefektető kritériumára tekintettel független befektetésnek minősíthető-e, a következő szempontok irányadóak: a szóban forgó tőkeinjekciók időbeli sorrendje, céljuk és a leányvállalat helyzete akkor, amikor a tőkeinjekcióra vonatkozó egyes döntések megszülettek.

| (133) | Franciaország nem vitatja annak tényét, hogy a feltőkésítés támogatásnak minősül, mivel semmilyen kilátás sincs olyan hozamra, amelyet egy magánbefektető követelne meg. Ez kitűnik a (35) preambulumbekezdésben szereplő táblázatból is, amely a 2011–2017 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi igényeket mutatja. A vállalkozás nem fog tudni osztalékot adni ezalatt az időszak alatt. Számításba véve azt a jelentékeny költséget, amelyet a (28)–(33) preambulumbekezdésben bemutatott kölcsön kamatának és tőkeösszegének törlesztése jelent, valamint a szerkezetátalakítási terv által előirányzott alacsony mértékű árrést, ez a helyzet valószínűleg 2017-től 2023-ig, a kölcsönök teljes visszafizetéséig fennállna. Márpedig egy magánbefektető egy olyan hagyományos ágazatban, mint a tengeri szállítás, nem fogadja el a hozam teljes hiányát 12 éven át egy 166,3 millió EUR összegű befektetésnél. Minthogy a két kölcsön célja ugyanaz, mint a feltőkésítésé, vagyis a szerkezetátalakítás költségeinek finanszírozása, a vállalkozás gazdasági helyzete változatlan (nehéz helyzetben van), és a kölcsönöket a feltőkésítéssel egy időben nyújtják, ezért ezeket a kölcsönöket nem lehet ésszerűen elválasztani a megmentési célú támogatástól és a feltőkésítéstől. |
| --- | --- |

(133)

Franciaország nem vitatja annak tényét, hogy a feltőkésítés támogatásnak minősül, mivel semmilyen kilátás sincs olyan hozamra, amelyet egy magánbefektető követelne meg. Ez kitűnik a (35) preambulumbekezdésben szereplő táblázatból is, amely a 2011–2017 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi igényeket mutatja. A vállalkozás nem fog tudni osztalékot adni ezalatt az időszak alatt. Számításba véve azt a jelentékeny költséget, amelyet a (28)–(33) preambulumbekezdésben bemutatott kölcsön kamatának és tőkeösszegének törlesztése jelent, valamint a szerkezetátalakítási terv által előirányzott alacsony mértékű árrést, ez a helyzet valószínűleg 2017-től 2023-ig, a kölcsönök teljes visszafizetéséig fennállna. Márpedig egy magánbefektető egy olyan hagyományos ágazatban, mint a tengeri szállítás, nem fogadja el a hozam teljes hiányát 12 éven át egy 166,3 millió EUR összegű befektetésnél. Minthogy a két kölcsön célja ugyanaz, mint a feltőkésítésé, vagyis a szerkezetátalakítás költségeinek finanszírozása, a vállalkozás gazdasági helyzete változatlan (nehéz helyzetben van), és a kölcsönöket a feltőkésítéssel egy időben nyújtják, ezért ezeket a kölcsönöket nem lehet ésszerűen elválasztani a megmentési célú támogatástól és a feltőkésítéstől.

| (134) | Egészében véve a megmentési célú támogatás, és a feltőkésítés és a két kölcsön hozama alacsonyabb, mint amit egy piacgazdasági magánbefektető követelhetne. A fenti magyarázat szerint ugyanis az SNCF 2023 előtt nem várhat semmilyen hozamot a feltőkésítés után. Még ha a két kölcsön hozama önmagában meg is felelne a piaci feltételeknek – mint ahogy nincs így –, ez a hozam nem lesz elegendő ahhoz, hogy az intézkedések egészükben megfeleljenek a piacgazdasági magánbefektető elvének. Ezért az alábbi fejleményeket a Bizottság a teljesség kedvéért mutatja be. |
| --- | --- |

(134)

Egészében véve a megmentési célú támogatás, és a feltőkésítés és a két kölcsön hozama alacsonyabb, mint amit egy piacgazdasági magánbefektető követelhetne. A fenti magyarázat szerint ugyanis az SNCF 2023 előtt nem várhat semmilyen hozamot a feltőkésítés után. Még ha a két kölcsön hozama önmagában meg is felelne a piaci feltételeknek – mint ahogy nincs így –, ez a hozam nem lesz elegendő ahhoz, hogy az intézkedések egészükben megfeleljenek a piacgazdasági magánbefektető elvének. Ezért az alábbi fejleményeket a Bizottság a teljesség kedvéért mutatja be.

| (135) | A francia hatóságok a referencia-kamatlábról szóló közleményre hivatkoznak, hogy alátámasszák a támogatás hiányát a két kölcsön esetében. A francia hatóságok úgy vélik, hogy figyelembe véve a vállalkozás helyzetét (CCC), és a felajánlott biztosítéki szintet (normál), a referencia-kamatlábnak 8,55 %-osnak kell lennie, ami 650 bázisponttal megnövelt 1 éves EURIBOR-nak felel meg. A francia hatóságok úgy vélik, hogy ez a referencia-kamatlábról szóló közlemény konzervatív alkalmazását jelenti. |
| --- | --- |

(135)

A francia hatóságok a referencia-kamatlábról szóló közleményre hivatkoznak, hogy alátámasszák a támogatás hiányát a két kölcsön esetében. A francia hatóságok úgy vélik, hogy figyelembe véve a vállalkozás helyzetét (CCC), és a felajánlott biztosítéki szintet (normál), a referencia-kamatlábnak 8,55 %-osnak kell lennie, ami 650 bázisponttal megnövelt 1 éves EURIBOR-nak felel meg. A francia hatóságok úgy vélik, hogy ez a referencia-kamatlábról szóló közlemény konzervatív alkalmazását jelenti.

| (136) | Még ha a két kölcsönt elszigetelten kellene is értékelni – mint ahogy nincs így –, a francia hatóságok nem igazolták, hogy azokat a piaci árfolyamon ítélték oda. |
| --- | --- |

(136)

Még ha a két kölcsönt elszigetelten kellene is értékelni – mint ahogy nincs így –, a francia hatóságok nem igazolták, hogy azokat a piaci árfolyamon ítélték oda.

| (137) | Ebben a vonatkozásban a Bizottság ragaszkodik annak hangsúlyozásához mindenekelőtt, hogy – amint arra a referencia-kamatlábról szóló közlemény első bekezdésében emlékeztet – „[a] referencia-kamatlábakat és a leszámítolási kamatlábakat a piaci kamatlábak helyettesítésére használják, a támogatás támogatástartalmának mérése céljából, különösen a több részletben történő kifizetés esetén, valamint a kamattámogatási programokból származó támogatáselem kiszámításához. Az említett kamatlábakat használják a de minimis szabálynak, valamint a csoportmentességi rendeleteknek való megfelelés ellenőrzésére is.” (38). A referencia-kamatlábról szóló közlemény ezért nem kötheti a Bizottságot a piacgazdasági magánszereplő elvének alkalmazásában, különösen olyan esetben, amikor a valós piaci adatok hozzáférhetők, amelyek nyilvánvalóan eltérnek azoktól, amelyek az említett közleményben megfogalmazott módszertanból származnak. |
| --- | --- |

(137)

Ebben a vonatkozásban a Bizottság ragaszkodik annak hangsúlyozásához mindenekelőtt, hogy – amint arra a referencia-kamatlábról szóló közlemény első bekezdésében emlékeztet – „[a] referencia-kamatlábakat és a leszámítolási kamatlábakat a piaci kamatlábak helyettesítésére használják, a támogatás támogatástartalmának mérése céljából, különösen a több részletben történő kifizetés esetén, valamint a kamattámogatási programokból származó támogatáselem kiszámításához. Az említett kamatlábakat használják a de minimis szabálynak, valamint a csoportmentességi rendeleteknek való megfelelés ellenőrzésére is.” (38). A referencia-kamatlábról szóló közlemény ezért nem kötheti a Bizottságot a piacgazdasági magánszereplő elvének alkalmazásában, különösen olyan esetben, amikor a valós piaci adatok hozzáférhetők, amelyek nyilvánvalóan eltérnek azoktól, amelyek az említett közleményben megfogalmazott módszertanból származnak.

| (138) | Jelen esetben, számításba véve a támogatást nyújtó és a kölcsönt adó azonosságát, a Bizottságnak, annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a felajánlott ellenszolgáltatás ténylegesen megfelel-e a piaci ellenszolgáltatásnak, az SNCF-en kívül álló tényezőkre kell támaszkodnia. A Bizottság több ízben felkérte a francia hatóságokat, hogy mutassanak be független pénzügyi intézet ajánlatával kapcsolatos példát. Ezt az ajánlatot a hatóságok nem nyújtották be. |
| --- | --- |

(138)

Jelen esetben, számításba véve a támogatást nyújtó és a kölcsönt adó azonosságát, a Bizottságnak, annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy a felajánlott ellenszolgáltatás ténylegesen megfelel-e a piaci ellenszolgáltatásnak, az SNCF-en kívül álló tényezőkre kell támaszkodnia. A Bizottság több ízben felkérte a francia hatóságokat, hogy mutassanak be független pénzügyi intézet ajánlatával kapcsolatos példát. Ezt az ajánlatot a hatóságok nem nyújtották be.

| (139) | Ezenfelül a Bizottság piackutatást is végzett. A Bizottság becslései szerint egy normál biztosítéki szinthez a hitelek kamatlábának, hogy megfeleljen a piacnak, 14 % körül kell lennie (5 éves 2,825 %-os swapkamatláb (39) + a CDS-ügyletek átlaga (40) B- alatti (vagyis CCC) besorolás mellett: 11,18 % + 0,2 %-os felár). Ez megfelel a 2011 áprilisában, májusában és júniusában megfigyelt adatoknak. Ezenkívül a Bizottság ismételt kérése ellenére (41) a francia hatóságok soha nem szolgáltak magánbanktól származó kamatjegyzékkel vagy kamatlábajánlattal. |
| --- | --- |

(139)

Ezenfelül a Bizottság piackutatást is végzett. A Bizottság becslései szerint egy normál biztosítéki szinthez a hitelek kamatlábának, hogy megfeleljen a piacnak, 14 % körül kell lennie (5 éves 2,825 %-os swapkamatláb (39) + a CDS-ügyletek átlaga (40) B- alatti (vagyis CCC) besorolás mellett: 11,18 % + 0,2 %-os felár). Ez megfelel a 2011 áprilisában, májusában és júniusában megfigyelt adatoknak. Ezenkívül a Bizottság ismételt kérése ellenére (41) a francia hatóságok soha nem szolgáltak magánbanktól származó kamatjegyzékkel vagy kamatlábajánlattal.

| (140) | Ezenfelül a Bizottság több ízben (42) kérte a francia hatóságokat, hogy fontoljanak meg egy külső finanszírozást, vagy adjanak kereskedelmi banktól származó kamatjegyzéket vagy kamatlábajánlatot. E javaslatokra nem érkezett hivatalos válasz. |
| --- | --- |

(140)

Ezenfelül a Bizottság több ízben (42) kérte a francia hatóságokat, hogy fontoljanak meg egy külső finanszírozást, vagy adjanak kereskedelmi banktól származó kamatjegyzéket vagy kamatlábajánlatot. E javaslatokra nem érkezett hivatalos válasz.

| (141) | Végül azok az érvek, amelyeket a francia hatóságok a (116) preambulumbekezdésben adtak elő, amelyek szerint a Bizottság a referencia-kamatlábról szóló közleményt alkalmazta két nemrégiben lezajlott eljárásában, nem fogadhatók el. E két eljárást illetően ugyanis, amelyből az egyik még nincs lezárva, eltérő volt a probléma. A Péti Nitrogénművek esetében minden vizsgált intézkedés állami támogatásnak minősült. Az Osinek ügyében a Bizottság még nem hozta meg a végső határozatot, és a kölcsön nyújtásának pillanatában egyetlen támogatási intézkedés sem volt bejelentve. |
| --- | --- |

(141)

Végül azok az érvek, amelyeket a francia hatóságok a (116) preambulumbekezdésben adtak elő, amelyek szerint a Bizottság a referencia-kamatlábról szóló közleményt alkalmazta két nemrégiben lezajlott eljárásában, nem fogadhatók el. E két eljárást illetően ugyanis, amelyből az egyik még nincs lezárva, eltérő volt a probléma. A Péti Nitrogénművek esetében minden vizsgált intézkedés állami támogatásnak minősült. Az Osinek ügyében a Bizottság még nem hozta meg a végső határozatot, és a kölcsön nyújtásának pillanatában egyetlen támogatási intézkedés sem volt bejelentve.

| (142) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a saját hozzájárulásnak és a Molière hajó vételi opciója előzetes lehívásának finanszírozására szolgáló kölcsönök is előnyhöz juttatják a SeaFrance-t. A (121)–(126) preambulumbekezdésben előadott okokból a támogatás meglétének három másik feltétele (állami forrásból nyújtott szelektív előny, versenytorzítás és a közösségen belüli kereskedelem érintettsége) szintén teljesül. Ezek a kölcsönök tehát állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a saját hozzájárulásnak és a Molière hajó vételi opciója előzetes lehívásának finanszírozására szolgáló kölcsönök is előnyhöz juttatják a SeaFrance-t. A (121)–(126) preambulumbekezdésben előadott okokból a támogatás meglétének három másik feltétele (állami forrásból nyújtott szelektív előny, versenytorzítás és a közösségen belüli kereskedelem érintettsége) szintén teljesül. Ezek a kölcsönök tehát állami támogatásnak minősülnek.

7.1.3.   Megmentési célú támogatás

| (143) | A Bizottság 2010. augusztus 18-i határozatának (30)–(47) preambulumbekezdésében előadott okokból következően az SNCF által a SeaFrance számára megmentési célú támogatásként nyújtott kölcsön az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság 2010. augusztus 18-i határozatának (30)–(47) preambulumbekezdésében előadott okokból következően az SNCF által a SeaFrance számára megmentési célú támogatásként nyújtott kölcsön az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerint támogatásnak minősül.

7.2.   A három támogatási intézkedés összeegyeztethetősége

| (144) | Figyelembe véve a szerkezetátalakítási támogatás szóban forgó három intézkedésének célját, valamint a francia hatóságoknak a bejelentésükben megfogalmazott állításait, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a három támogatási intézkedés belső piaci összeegyeztethetőségét az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja, továbbá az iránymutatás fényében kell elemezni. |
| --- | --- |

(144)

Figyelembe véve a szerkezetátalakítási támogatás szóban forgó három intézkedésének célját, valamint a francia hatóságoknak a bejelentésükben megfogalmazott állításait, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a három támogatási intézkedés belső piaci összeegyeztethetőségét az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja, továbbá az iránymutatás fényében kell elemezni.

7.2.1.   Támogathatóság: nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (145) | Ahhoz, hogy egy vállalkozás szerkezetátalakítási támogatásban részesülhessen, a vállalkozást az iránymutatás 2.1. szakasza értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak kell minősíteni. |
| --- | --- |

(145)

Ahhoz, hogy egy vállalkozás szerkezetátalakítási támogatásban részesülhessen, a vállalkozást az iránymutatás 2.1. szakasza értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak kell minősíteni.

| (146) | Ebben a vonatkozásban a Bizottság úgy véli, hogy a SeaFrance az iránymutatás 10. a) pontja értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozás, mivel társasági tőkéjének több mint a fele nincs meg, a 2007. évi 81,7 millió EUR-ról 2008-ban 57,7 millió EUR-ra, továbbá 2009-ben -0,69 millió EUR-ra esett vissza (vagyis több mint 100 %-os, 2007–2009 között 82,4 millió EUR összegű csökkenés figyelhető meg), és mivel a tőkéjének több mint a negyedét az elmúlt tizenkét hónap során veszett el, amely tőke a 2008. évi 57,7 millió EUR-ról 2009-ben -0,69 millió EUR-ra csökkent. |
| --- | --- |

(146)

Ebben a vonatkozásban a Bizottság úgy véli, hogy a SeaFrance az iránymutatás 10. a) pontja értelmében nehéz helyzetben lévő vállalkozás, mivel társasági tőkéjének több mint a fele nincs meg, a 2007. évi 81,7 millió EUR-ról 2008-ban 57,7 millió EUR-ra, továbbá 2009-ben -0,69 millió EUR-ra esett vissza (vagyis több mint 100 %-os, 2007–2009 között 82,4 millió EUR összegű csökkenés figyelhető meg), és mivel a tőkéjének több mint a negyedét az elmúlt tizenkét hónap során veszett el, amely tőke a 2008. évi 57,7 millió EUR-ról 2009-ben -0,69 millió EUR-ra csökkent.

| (147) | Ezenkívül a SeaFrance az iránymutatás 10. c), pontja értelmében is tekinthető nehéz helyzetben lévőnek, mivel megfelel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak. Mint ahogyan az a (10) preambulumbekezdésben áll, a SeaFrance-ot 2010. június 30-án a Tribunal de Commerce de Paris a fizetőképesség helyreállítására irányuló eljárás alá helyezte. |
| --- | --- |

(147)

Ezenkívül a SeaFrance az iránymutatás 10. c), pontja értelmében is tekinthető nehéz helyzetben lévőnek, mivel megfelel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás kritériumainak. Mint ahogyan az a (10) preambulumbekezdésben áll, a SeaFrance-ot 2010. június 30-án a Tribunal de Commerce de Paris a fizetőképesség helyreállítására irányuló eljárás alá helyezte.

| (148) | Ezenfelül az iránymutatás 13. pontjában megfogalmazott feltételek is teljesülnek, hiszen jóllehet, a SeaFrance az SNCF csoportjához tartozik, saját működése, és nem a csoporton belüli önkényes költségfelosztás eredményeként jutott bajba. |
| --- | --- |

(148)

Ezenfelül az iránymutatás 13. pontjában megfogalmazott feltételek is teljesülnek, hiszen jóllehet, a SeaFrance az SNCF csoportjához tartozik, saját működése, és nem a csoporton belüli önkényes költségfelosztás eredményeként jutott bajba.

7.2.2.   Saját hozzájárulás

| (149) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában úgy vélte, hogy a SeaFrance saját hozzájárulása a szerkezetátalakítási erőfeszítésekhez bizonytalan és elégtelen az iránymutatás rendelkezéseinek alapján. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatában úgy vélte, hogy a SeaFrance saját hozzájárulása a szerkezetátalakítási erőfeszítésekhez bizonytalan és elégtelen az iránymutatás rendelkezéseinek alapján.

| (150) | A módosított szerkezetátalakítási tervben a francia hatóságok egy [80–130] millió EUR körüli saját hozzájárulást javasolnak a SeaFrance-nak, amely a következő intézkedéseket tartalmazza:






  — | egy 99,7 millió EUR összegű kölcsönt 8,55 %-os kamattal a SeaFrance szerkezetátalakításának finanszírozására; |
| --- | --- | --- |

(150)

A módosított szerkezetátalakítási tervben a francia hatóságok egy [80–130] millió EUR körüli saját hozzájárulást javasolnak a SeaFrance-nak, amely a következő intézkedéseket tartalmazza:

—

egy 99,7 millió EUR összegű kölcsönt 8,55 %-os kamattal a SeaFrance szerkezetátalakításának finanszírozására;

| — | a Nord-Pas-de-Calais teherhajó előirányzott átruházása (kereskedelmi értékét két független szakértő [0–10] millió EUR-ra becsüli; és |
| --- | --- |

—

a Nord-Pas-de-Calais teherhajó előirányzott átruházása (kereskedelmi értékét két független szakértő [0–10] millió EUR-ra becsüli; és

| — | a Renoir és Cézanne hajók [0–10] millió USD, azaz körülbelül [0–10] millió EUR összegű 2011. júliusi átruházása. |
| --- | --- |

—

a Renoir és Cézanne hajók [0–10] millió USD, azaz körülbelül [0–10] millió EUR összegű 2011. júliusi átruházása.

| (151) | Az iránymutatás 43. pontjának értelmében „A támogatás összegét és intenzitását szigorúan a vállalkozás, a részvényesek vagy a vállalkozást magában foglaló csoport meglévő pénzügyi erőforrásainak ismeretében, a szerkezetátalakítás lehetővé tételéhez feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni. Ezen elbírálás figyelembe vesz minden előzőleg nyújtott megmentési célú támogatást. A támogatás kedvezményezettjeinek a szerkezetátalakítási tervhez jelentős mértékben hozzá kell járulniuk saját forrásaikból, ideértve olyan eszközeik eladását, amelyek nem nélkülözhetetlenek a vállalkozás túléléséhez, valamint külső finanszírozásból piaci feltételek mellett. E hozzájárulás jelzi, hogy a piacok hisznek az életképesség visszaállításának lehetőségében. E hozzájárulásnak, kizárva minden jövőbeni várt nyereséget, mint például a pénzforgalom, ténylegesnek, vagyis valósnak és a lehető legmagasabbnak kell lennie.” (43). |
| --- | --- |

(151)

Az iránymutatás 43. pontjának értelmében „A támogatás összegét és intenzitását szigorúan a vállalkozás, a részvényesek vagy a vállalkozást magában foglaló csoport meglévő pénzügyi erőforrásainak ismeretében, a szerkezetátalakítás lehetővé tételéhez feltétlenül szükséges minimumra kell korlátozni. Ezen elbírálás figyelembe vesz minden előzőleg nyújtott megmentési célú támogatást. A támogatás kedvezményezettjeinek a szerkezetátalakítási tervhez jelentős mértékben hozzá kell járulniuk saját forrásaikból, ideértve olyan eszközeik eladását, amelyek nem nélkülözhetetlenek a vállalkozás túléléséhez, valamint külső finanszírozásból piaci feltételek mellett. E hozzájárulás jelzi, hogy a piacok hisznek az életképesség visszaállításának lehetőségében. E hozzájárulásnak, kizárva minden jövőbeni várt nyereséget, mint például a pénzforgalom, ténylegesnek, vagyis valósnak és a lehető legmagasabbnak kell lennie.” (43).

| (152) | Az iránymutatás 7. pontja rámutat továbbá, hogy „még egyértelműbbé kell tenni azt az alapelvet, hogy e hozzájárulásnak valósnak kell lennie és nem szabad támogatásból származnia. A kedvezményezett hozzájárulásának kettős célja van: egyfelől azt mutatja, hogy a piacok (tulajdonosok, hitelezők) hisznek annak lehetőségében, hogy a vállalat ésszerű időn belül újra életképes lesz. Másfelől biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatás arra a minimumra korlátozódik, mely szükséges az életképesség helyreállításához és egyben korlátozza a verseny torzulását. [...]” (44). |
| --- | --- |

(152)

Az iránymutatás 7. pontja rámutat továbbá, hogy „még egyértelműbbé kell tenni azt az alapelvet, hogy e hozzájárulásnak valósnak kell lennie és nem szabad támogatásból származnia. A kedvezményezett hozzájárulásának kettős célja van: egyfelől azt mutatja, hogy a piacok (tulajdonosok, hitelezők) hisznek annak lehetőségében, hogy a vállalat ésszerű időn belül újra életképes lesz. Másfelől biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatás arra a minimumra korlátozódik, mely szükséges az életképesség helyreállításához és egyben korlátozza a verseny torzulását. [...]” (44).

| (153) | Az Unió ítélkezési gyakorlata továbbá hangsúlyozta, hogy a saját hozzájárulásnak jeleznie kell, hogy a piacok hisznek annak lehetőségében, hogy a vállalat újra életképes lesz. (45) |
| --- | --- |

(153)

Az Unió ítélkezési gyakorlata továbbá hangsúlyozta, hogy a saját hozzájárulásnak jeleznie kell, hogy a piacok hisznek annak lehetőségében, hogy a vállalat újra életképes lesz. (45)

| (154) | A francia hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy a két hajó, azaz a Renoir és a Cézanne átruházása 2011. július 7-én megtörtént 3,1 millió EUR összegért. |
| --- | --- |

(154)

A francia hatóságok tájékoztatták a Bizottságot, hogy a két hajó, azaz a Renoir és a Cézanne átruházása 2011. július 7-én megtörtént 3,1 millió EUR összegért.

| (155) | A Nord-Pas-de-Calais teherhajó előirányzott átruházása következtében a SeaFrance-nak a hajók átruházásából eredő hozzájárulása [10–20] millió EUR-ra kell emelkedjen. A kezdeti szerkezetátalakítási terv bejelentésekor a francia hatóságok kötelezettséget vállaltak arra nézve, hogy a SeaFrance megválik a Renoir és Cézanne hajóktól. E két átruházás 2011 júliusában megtörtént. A Bizottság döntéshozatali gyakorlata megállapította, hogy a jövőbeni eszközeladások saját hozzájárulásként abban az esetben fogadhatók el, ha a tagállam azokra reális kereskedelmi értékű becslést végeztet el (46). Jelen esetben a francia hatóságok két értékbecslést mutattak be a Nord-Pas-de-Calais teherhajóra vonatkozóan, amelyet két független szakértő végzett el, akik mindketten körülbelül [0–10] millió EUR-ra becsülték a hajó kereskedelmi értékét. A Bizottság megjegyzi, hogy a szakértők egyike a Renoir és Cézanne hajók kereskedelmi értékét [0–10 000 000] USD-ra becsülte 2011 áprilisában. Ez utóbbiakat [0–10 000 000] USD összegért ruházták át 2011 júliusában. Következésképp a Bizottság mindenekelőtt úgy véli, hogy a kereskedelmi érték felbecsülése reálisnak ítélhető, és hogy a Nord-Pas-de-Calais teherhajó tervezett átruházása elfogadható saját hozzájárulásként. |
| --- | --- |

(155)

A Nord-Pas-de-Calais teherhajó előirányzott átruházása következtében a SeaFrance-nak a hajók átruházásából eredő hozzájárulása [10–20] millió EUR-ra kell emelkedjen. A kezdeti szerkezetátalakítási terv bejelentésekor a francia hatóságok kötelezettséget vállaltak arra nézve, hogy a SeaFrance megválik a Renoir és Cézanne hajóktól. E két átruházás 2011 júliusában megtörtént. A Bizottság döntéshozatali gyakorlata megállapította, hogy a jövőbeni eszközeladások saját hozzájárulásként abban az esetben fogadhatók el, ha a tagállam azokra reális kereskedelmi értékű becslést végeztet el (46). Jelen esetben a francia hatóságok két értékbecslést mutattak be a Nord-Pas-de-Calais teherhajóra vonatkozóan, amelyet két független szakértő végzett el, akik mindketten körülbelül [0–10] millió EUR-ra becsülték a hajó kereskedelmi értékét. A Bizottság megjegyzi, hogy a szakértők egyike a Renoir és Cézanne hajók kereskedelmi értékét [0–10 000 000] USD-ra becsülte 2011 áprilisában. Ez utóbbiakat [0–10 000 000] USD összegért ruházták át 2011 júliusában. Következésképp a Bizottság mindenekelőtt úgy véli, hogy a kereskedelmi érték felbecsülése reálisnak ítélhető, és hogy a Nord-Pas-de-Calais teherhajó tervezett átruházása elfogadható saját hozzájárulásként.

| (156) | Elöljáróban, a francia hatóságok megállapították, hogy a Molière hajó megvásárlási opciója lehívásának finanszírozására szánt [40–70] millió EUR összegű kölcsön nem minősül további saját hozzájárulásnak. Ez a kölcsön ugyanis egy, a Molière hajóra vonatkozó lízingszerződés alkalmazásában már létező mérlegen kívüli tőkeinjekció helyébe lép. Ezért az összes saját hozzájárulás kiszámításakor ezt nem vették számításba. Amennyiben azonban ez a finanszírozás egy meglévő finanszírozást helyettesít, a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy ez is megfelel-e a saját hozzájárulás összeegyeztethetőségi kritériumainak, különösen a támogatás hiányát illetően. |
| --- | --- |

(156)

Elöljáróban, a francia hatóságok megállapították, hogy a Molière hajó megvásárlási opciója lehívásának finanszírozására szánt [40–70] millió EUR összegű kölcsön nem minősül további saját hozzájárulásnak. Ez a kölcsön ugyanis egy, a Molière hajóra vonatkozó lízingszerződés alkalmazásában már létező mérlegen kívüli tőkeinjekció helyébe lép. Ezért az összes saját hozzájárulás kiszámításakor ezt nem vették számításba. Amennyiben azonban ez a finanszírozás egy meglévő finanszírozást helyettesít, a Bizottságnak meg kell győződnie arról, hogy ez is megfelel-e a saját hozzájárulás összeegyeztethetőségi kritériumainak, különösen a támogatás hiányát illetően.

| (157) | Amennyiben az SNCF a kölcsönöket az iránymutatás 43. pontjának megfelelően nyújtja, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy ezek a finanszírozások támogatásmentesek-e, és azt jelzik-e, „hogy a piacok hisznek annak lehetőségében, hogy a vállalat újra életképes lesz”. Itt nem ez a helyzet, mégpedig a három alábbi okból kifolyólag, amelyek bármelyike elegendő volna, hogy alátámassza ezt a következtetést. |
| --- | --- |

(157)

Amennyiben az SNCF a kölcsönöket az iránymutatás 43. pontjának megfelelően nyújtja, a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy ezek a finanszírozások támogatásmentesek-e, és azt jelzik-e, „hogy a piacok hisznek annak lehetőségében, hogy a vállalat újra életképes lesz”. Itt nem ez a helyzet, mégpedig a három alábbi okból kifolyólag, amelyek bármelyike elegendő volna, hogy alátámassza ezt a következtetést.

| (158) | Először is, ahogyan a Bizottság a 7.1.2. szakaszban, a fenti (129)–(142) prembulumbekezdésben megállapította, e hitelfeltételek nem egyeznek meg a piaci feltételekkel. |
| --- | --- |

(158)

Először is, ahogyan a Bizottság a 7.1.2. szakaszban, a fenti (129)–(142) prembulumbekezdésben megállapította, e hitelfeltételek nem egyeznek meg a piaci feltételekkel.

| (159) | A Bizottság becslései szerint egy normál biztosítéki szinthez a hitelek kamatlábának, hogy megfeleljen a piacnak, 14 % körül kell lennie (5 éves 2,825 %-os swapkamatláb (47) + a CDS-ügyletek átlaga (48) B- alatti (vagyis CCC) besorolás mellett: 11,18 % + 0,2 %-os felár). Ez megfelel a 2011 áprilisában, májusában és júniusában megfigyelt adatoknak. Ezenkívül a Bizottság ismételt kérése ellenére (49) a francia hatóságok soha nem szolgáltak magánbanktól származó kamatjegyzékkel vagy kamatlábajánlattal. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság becslései szerint egy normál biztosítéki szinthez a hitelek kamatlábának, hogy megfeleljen a piacnak, 14 % körül kell lennie (5 éves 2,825 %-os swapkamatláb (47) + a CDS-ügyletek átlaga (48) B- alatti (vagyis CCC) besorolás mellett: 11,18 % + 0,2 %-os felár). Ez megfelel a 2011 áprilisában, májusában és júniusában megfigyelt adatoknak. Ezenkívül a Bizottság ismételt kérése ellenére (49) a francia hatóságok soha nem szolgáltak magánbanktól származó kamatjegyzékkel vagy kamatlábajánlattal.

| (160) | Másodszor, amint azt a 7.1.2. szakaszban, a (129)–(142) preambulumbekezdésben megállapították, a szóban forgó kölcsönök maguk is állami támogatásnak minősülnek. Ezért ezeket nem lehet saját hozzájárulásként figyelembe venni, amelynek – az iránymutatás 43. pontja előtti címnek megfelelően – támogatásmentesnek kell lennie. |
| --- | --- |

(160)

Másodszor, amint azt a 7.1.2. szakaszban, a (129)–(142) preambulumbekezdésben megállapították, a szóban forgó kölcsönök maguk is állami támogatásnak minősülnek. Ezért ezeket nem lehet saját hozzájárulásként figyelembe venni, amelynek – az iránymutatás 43. pontja előtti címnek megfelelően – támogatásmentesnek kell lennie.

| (161) | Harmadszor, és mindent összevetve, az iránymutatás 7. és 43. pontja szerint a valós hozzájárulás célja többek között, hogy bizonyítsa, hogy a piacok hisznek az életképesség visszaállításának lehetőségében. (50) Márpedig ebben az ügyben egybeolvad a támogatást nyújtó hatóság és az anyavállalat, amely egyetlen jogi személy, azaz az SNCF, és a szóban forgó intézkedések egybeesnek. Ilyen körülmények között, az SNCF-en kívülálló befektetőtől vagy hitelezőtől kapott valós hozzájárulás nélkül ez a cél nem érvényesülhet. A támogatást nyújtó hatóság magatartása egyáltalán nem azt mutatja, hogy a piacok hisznek a vállalat életképességének visszatérésében. |
| --- | --- |

(161)

Harmadszor, és mindent összevetve, az iránymutatás 7. és 43. pontja szerint a valós hozzájárulás célja többek között, hogy bizonyítsa, hogy a piacok hisznek az életképesség visszaállításának lehetőségében. (50) Márpedig ebben az ügyben egybeolvad a támogatást nyújtó hatóság és az anyavállalat, amely egyetlen jogi személy, azaz az SNCF, és a szóban forgó intézkedések egybeesnek. Ilyen körülmények között, az SNCF-en kívülálló befektetőtől vagy hitelezőtől kapott valós hozzájárulás nélkül ez a cél nem érvényesülhet. A támogatást nyújtó hatóság magatartása egyáltalán nem azt mutatja, hogy a piacok hisznek a vállalat életképességének visszatérésében.

| (162) | Amint az a (141) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság úgy véli, hogy amikor Franciaország észrevételeiben arra a két határozatra hivatkozik, amelyek a ČSA – Czech Airlinesnak az Osinek közintézmény által nyújtott támogatásra, valamint a Magyar Fejlesztési Bank által a magyar műtrágyatermelő Péti Nitrogénműveknek nyújtott kölcsönre vonatkoznak (lásd a (116) preambulumbekezdést) nem helytálló, mivel az első ügyben a Bizottság még nem fogadta el a végső határozatot, a másodikban pedig nem szerkezetátalakítási esetről van szó. |
| --- | --- |

(162)

Amint az a (141) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság úgy véli, hogy amikor Franciaország észrevételeiben arra a két határozatra hivatkozik, amelyek a ČSA – Czech Airlinesnak az Osinek közintézmény által nyújtott támogatásra, valamint a Magyar Fejlesztési Bank által a magyar műtrágyatermelő Péti Nitrogénműveknek nyújtott kölcsönre vonatkoznak (lásd a (116) preambulumbekezdést) nem helytálló, mivel az első ügyben a Bizottság még nem fogadta el a végső határozatot, a másodikban pedig nem szerkezetátalakítási esetről van szó.

| (163) | Ezenkívül, amint azt korábban kifejtésre került, és függetlenül a kölcsönökben lévő esetleges támogatási elem kérdésétől, a saját hozzájárulásnak azt kell jeleznie, hogy a piacok hisznek abban, hogy a vállalkozás újra életképes lesz. |
| --- | --- |

(163)

Ezenkívül, amint azt korábban kifejtésre került, és függetlenül a kölcsönökben lévő esetleges támogatási elem kérdésétől, a saját hozzájárulásnak azt kell jeleznie, hogy a piacok hisznek abban, hogy a vállalkozás újra életképes lesz.

| (164) | Jelen esetben az SNCF általi finanszírozás ezt nem mutatja. Az SNCF ugyanis a támogatás adója és a saját hozzájárulás szolgáltatója egy személyben. A francia hatóságok nem szolgáltak bizonyítékokkal arra nézve, hogy egy tájékozott és független befektető kész volna határozottan elkötelezni magát saját hozzájárulás szolgáltatása, valamint amellett, hogy az opció lehívásának érdekében olyan kölcsönt nyújtson, amelynek feltételei azonosak az SNCF által felajánlottakkal. |
| --- | --- |

(164)

Jelen esetben az SNCF általi finanszírozás ezt nem mutatja. Az SNCF ugyanis a támogatás adója és a saját hozzájárulás szolgáltatója egy személyben. A francia hatóságok nem szolgáltak bizonyítékokkal arra nézve, hogy egy tájékozott és független befektető kész volna határozottan elkötelezni magát saját hozzájárulás szolgáltatása, valamint amellett, hogy az opció lehívásának érdekében olyan kölcsönt nyújtson, amelynek feltételei azonosak az SNCF által felajánlottakkal.

| (165) | A SeaFrance-nak az a saját hozzájárulása, amely megfelel az iránymutatás 43. pontja előírásaival, vagyis mentes a támogatástól és azt fejezi ki, hogy a piacok hisznek annak lehetőségében, hogy a vállalkozás életképessége visszatér, mindössze [10–20] millió EUR összegű, vagyis kevesebb, mint a szerkezetátalakítási költségek [< 10] %-a. Az iránymutatás 44. pontjában előirányzott 50 %-os küszöböt tehát nem éri el. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a SeaFrance saját hozzájárulása a szerkezetátalakítási erőfeszítésekhez továbbra is elégtelen az iránymutatás rendelkezéseinek fényében. |
| --- | --- |

(165)

A SeaFrance-nak az a saját hozzájárulása, amely megfelel az iránymutatás 43. pontja előírásaival, vagyis mentes a támogatástól és azt fejezi ki, hogy a piacok hisznek annak lehetőségében, hogy a vállalkozás életképessége visszatér, mindössze [10–20] millió EUR összegű, vagyis kevesebb, mint a szerkezetátalakítási költségek [< 10] %-a. Az iránymutatás 44. pontjában előirányzott 50 %-os küszöböt tehát nem éri el. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a SeaFrance saját hozzájárulása a szerkezetátalakítási erőfeszítésekhez továbbra is elégtelen az iránymutatás rendelkezéseinek fényében.

| (166) | A Bizottság továbbá megállapítja, hogy Franciaország sem az iránymutatás 44. pontjában előírt kivételes körülményekről szóló záradékra nem hivatkozik, sem nem szolgáltatta annak a legkisebb bizonyítékát, hogy itt ilyen kivételes helyzet állna fenn. |
| --- | --- |

(166)

A Bizottság továbbá megállapítja, hogy Franciaország sem az iránymutatás 44. pontjában előírt kivételes körülményekről szóló záradékra nem hivatkozik, sem nem szolgáltatta annak a legkisebb bizonyítékát, hogy itt ilyen kivételes helyzet állna fenn.

| (167) | A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy ez a hozzájárulás nem felel meg az iránymutatásban előírt „tényleges, támogatástól mentes hozzájárulás” követelményének. |
| --- | --- |

(167)

A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy ez a hozzájárulás nem felel meg az iránymutatásban előírt „tényleges, támogatástól mentes hozzájárulás” követelményének.

7.2.3   A hosszú távú életképesség visszaállítása

| (168) | Amennyiben a SeaFrance saját hozzájárulása a szerkezetátalakítási erőfeszítésekhez továbbra is elégtelen az iránymutatás rendelkezéseinek fényében, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem kell megvizsgálni a hosszú távú életképesség helyreállításával kapcsolatos követelményt. |
| --- | --- |

(168)

Amennyiben a SeaFrance saját hozzájárulása a szerkezetátalakítási erőfeszítésekhez továbbra is elégtelen az iránymutatás rendelkezéseinek fényében, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem kell megvizsgálni a hosszú távú életképesség helyreállításával kapcsolatos követelményt.

7.2.4.   A túlzott mértékű versenytorzulás megelőzése (kiegyenlítő intézkedések)

| (169) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság jelezte, hogy a francia hatóságok által felajánlott kiegyenlítő intézkedések nem elégségesek. Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszukban a francia hatóságok elismerték (51), hogy alig vannak kiegyenlítő intézkedések (52). Jelezték, hogy a problémát a módosított szerkezetátalakítási tervben meg fogják oldani. |
| --- | --- |

(169)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság jelezte, hogy a francia hatóságok által felajánlott kiegyenlítő intézkedések nem elégségesek. Az eljárás megindításáról szóló határozatra adott válaszukban a francia hatóságok elismerték (51), hogy alig vannak kiegyenlítő intézkedések (52). Jelezték, hogy a problémát a módosított szerkezetátalakítási tervben meg fogják oldani.

| (170) | A 2011. szeptember 12-én átadott szerkezetátalakítási terv keretében valóban javasoltak kiegészítő kiegyenlítő intézkedéseket, különösen a Nord Pas-de Calais teherhajó jövőbeni átruházását. A francia hatóságok továbbá megemlítik a Renoir és Cézanne hajók már lezajlott átruházását, a hajóutak számának csökkentését (5 830 hajóúttal kevesebb, vagyis – 37,6 % a 2007. év hajóútkínálatához képest) és a SeaFrance piaci részesedésének csökkentését (a 2012–2019 közötti időszakra [10-15] % a gépjármű-szállítási piacon, szemben a 2008. évi [15–20] %-kal). |
| --- | --- |

(170)

A 2011. szeptember 12-én átadott szerkezetátalakítási terv keretében valóban javasoltak kiegészítő kiegyenlítő intézkedéseket, különösen a Nord Pas-de Calais teherhajó jövőbeni átruházását. A francia hatóságok továbbá megemlítik a Renoir és Cézanne hajók már lezajlott átruházását, a hajóutak számának csökkentését (5 830 hajóúttal kevesebb, vagyis – 37,6 % a 2007. év hajóútkínálatához képest) és a SeaFrance piaci részesedésének csökkentését (a 2012–2019 közötti időszakra [10-15] % a gépjármű-szállítási piacon, szemben a 2008. évi [15–20] %-kal).

| (171) | Mivel a SeaFrance saját hozzájárulása a szerkezetátalakítási erőfeszítésekhez az iránymutatás rendelkezéseinek fényében továbbra is elégtelen, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem kell a javasolt kiegyenlítő intézkedéseket elemezni. |
| --- | --- |

(171)

Mivel a SeaFrance saját hozzájárulása a szerkezetátalakítási erőfeszítésekhez az iránymutatás rendelkezéseinek fényében továbbra is elégtelen, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem kell a javasolt kiegyenlítő intézkedéseket elemezni.

7.2.5.   A szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetetlenségének következménye a megmentési célú támogatásra

| (172) | A szerkezetátalakítási tervnek a Franciaország általi 2011. február 18-i bejelentését követően, a hat hónapos határidőt, amelyen belül a kölcsönt vissza kell fizetni, az iránymutatás 26. pontjának megfelelően meghosszabbították addig, amíg a Bizottság meghozza a szerkezetátalakítási tervre vonatkozó határozatát. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási támogatás formájában bejelentett intézkedések nem teljesítik az iránymutatás által előírt összeegyeztethetőségi feltételeket, ezért le kell vonni az összeegyeztethetetlenségből származó következtetéseket. A kölcsön tehát nem hosszabbítható tovább e határozat időpontján túl, ezért késedelem nélkül vissza kell fizetni. |
| --- | --- |

(172)

A szerkezetátalakítási tervnek a Franciaország általi 2011. február 18-i bejelentését követően, a hat hónapos határidőt, amelyen belül a kölcsönt vissza kell fizetni, az iránymutatás 26. pontjának megfelelően meghosszabbították addig, amíg a Bizottság meghozza a szerkezetátalakítási tervre vonatkozó határozatát. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szerkezetátalakítási támogatás formájában bejelentett intézkedések nem teljesítik az iránymutatás által előírt összeegyeztethetőségi feltételeket, ezért le kell vonni az összeegyeztethetetlenségből származó következtetéseket. A kölcsön tehát nem hosszabbítható tovább e határozat időpontján túl, ezért késedelem nélkül vissza kell fizetni.

| (173) | A visszafizetendő összeg a megmentési célú kölcsön tőkerésze, megemelve az e határozatról szóló értesítés időpontjáig ki nem fizetett, esedékes szerződéses kamattal, továbbá az e határozatról szóló értesítés időpontjától számított azon kamattal, amelyet az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (53) V. fejezete alapján határoznak meg. |
| --- | --- |

(173)

A visszafizetendő összeg a megmentési célú kölcsön tőkerésze, megemelve az e határozatról szóló értesítés időpontjáig ki nem fizetett, esedékes szerződéses kamattal, továbbá az e határozatról szóló értesítés időpontjától számított azon kamattal, amelyet az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 659/1999/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló, 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (53) V. fejezete alapján határoznak meg.

VIII.   KÖVETKEZTETÉS

| (174) | A 166,3 millió EUR összegű tőkeemelés, a 99,7 millió és a [40–70] millió EUR összegű kölcsön, amelyet az SNCF szándékozik nyújtani a SeaFrance-nak az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett támogatásnak minősül. Ezek a támogatások összeegyeztethetetlenek a belső piaccal, ezért nem hajthatók végre. |
| --- | --- |

(174)

A 166,3 millió EUR összegű tőkeemelés, a 99,7 millió és a [40–70] millió EUR összegű kölcsön, amelyet az SNCF szándékozik nyújtani a SeaFrance-nak az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett támogatásnak minősül. Ezek a támogatások összeegyeztethetetlenek a belső piaccal, ezért nem hajthatók végre.

| (175) | A Franciaország által az SNCF-en keresztül megmentési célú támogatás formájában a SeaFrance-nak nyújtott kölcsönt, amelyet a Bizottság 2010. augusztus 18-i határozatában engedélyezett, késedelem nélkül vissza kell fizetni, az e határozatról szóló értesítés időpontjáig ki nem fizetett, esedékes szerződéses kamattal együtt. |
| --- | --- |

(175)

A Franciaország által az SNCF-en keresztül megmentési célú támogatás formájában a SeaFrance-nak nyújtott kölcsönt, amelyet a Bizottság 2010. augusztus 18-i határozatában engedélyezett, késedelem nélkül vissza kell fizetni, az e határozatról szóló értesítés időpontjáig ki nem fizetett, esedékes szerződéses kamattal együtt.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 166,3 millió EUR összegű tőkeemelés, a 99,7 millió és a [40–70] millió EUR összegű kölcsön, amelyet a Francia Köztársaság szándékozik nyújtani az SNCF-en keresztül szerkezetátalakítási támogatásként a SeaFrance-nak, az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatásnak minősül, és összeegyeztethetetlen a belső piaccal.

Ez okból kifolyólag ezeket a támogatásokat nem lehet végrehajtani.

2. cikk

A Franciaország által az SNCF-en keresztül megmentési célú támogatás formájában a SeaFrance-nak nyújtott, a Bizottság 2010. augusztus 18-i határozatában szereplő kölcsön a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül.

3. cikk

(1)   Franciaország az SNCF-en keresztül köteles a második cikkben szereplő kölcsönt visszafizettetni a kedvezményezettel, beleértve az e határozatról szóló értesítés időpontjáig ki nem fizetett, esedékes szerződéses kamatokat is.

(2)   A visszafizetendő összeg után kamatot is kell fizetni, amelyet az e határozatról szóló értesítés és a tényleges visszafizetés időpontja közötti időszakra számítanak fel.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK rendelet V. fejezetével összhangban, konszolidált alapon kell kiszámítani.

4. cikk

(1)   A 2. cikkben említett támogatás visszafizettetésének haladéktalanul és ténylegesen meg kell történnie.

(2)   Franciaországnak biztosítania kell, hogy e határozatot az arról való értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtsák.

5. cikk

(1)   Az e határozatról való értesítéstől számított két hónapon belül Franciaország az alábbi információkat bocsátja a Bizottság rendelkezésére:

| a) | a kedvezményezett által visszafizetendő támogatás tőkeösszege, amely magában foglalja a kölcsön összegét és a még ki nem fizetett, esedékes kamatot; |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett által visszafizetendő támogatás tőkeösszege, amely magában foglalja a kölcsön összegét és a még ki nem fizetett, esedékes kamatot;

| b) | a kedvezményezett által visszafizetendő kamatok összege, amelyet a 3. cikk (3) bekezdésében kifejtett elvek alapján kell felszámítani; |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezett által visszafizetendő kamatok összege, amelyet a 3. cikk (3) bekezdésében kifejtett elvek alapján kell felszámítani;

| c) | az e határozatnak való megfelelés érdekében meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása; és |
| --- | --- |

c)

az e határozatnak való megfelelés érdekében meghozott és tervezett intézkedések részletes bemutatása; és

| d) | az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

d)

az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Franciaország, amíg a 2. cikkben említett támogatás visszafizetése be nem fejeződött, folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedésekről. Franciaország a Bizottság egyszerű kérésére azonnal benyújtja az információkat azokra a tervezett és már elfogadott intézkedésekre vonatkozóan, amelyek az e határozatnak való megfeleléséhez szükségesek. Részletes információkkal szolgál továbbá a kedvezményezettel már visszafizettetett támogatási összegekre és kamatokra vonatkozóan.

6. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2011. október 24-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  HL C 208., 2011.7.14., 8. o.

1

(2)  HL C 102., 2011.4.2., 2. o.

2

(3)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

3

(4)  [...].

4

(5)  A Code de Commerce (kereskedelmi törvénykönyv) L. 622-1. cikkének I. bekezdése

5

(6)  Egy euro a tárgyi eszközökért (tevékenység, hajók, „résidők”...), egy euro az immateriális javakért (informatikai rendszerek...) és egy a készletekért.

6

(7)  A T-227/01–T-229/01., T-265/01., T-266/01. és T-270/01. sz., Diputación Foral de Álava és Gobierno Vasco kontra Bizottság ügyben 2009. szeptember 9-én hozott ítélet, EBHT 2009., II-3029 o., 259–272. pont.

7

Diputación Foral de Álava és Gobierno Vasco kontra Bizottság

(8)  Ezer utasban

8

(9)  Ezer egységben

9

(10)  Vendéglátói szolgáltatások, illetve különösen alkohol, dohányáru és parfüm értékesítése.

10

(11)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

11

(12)  E módszer alkalmazását a francia hatóságoknak a kezdeti szerkezetátalakítási terv módosításáról szóló, 2011. szeptember 12-i megjegyzéseinek 5. melléklete mutatja be.

12

(13)  12 hónapos EURIBOR + kamatfelár + kezelési költség = 2,18 % + [0–5] % + ([0,00–0,20] %-től [0,10–0,20] %-ig)

13

(14)  Megfelel a „Bruttó pénzügyi adósság/EBITDA” arányának. Az EBITDA fogalma („Earnings Before Interest, Tax, Depreciation and Amortisation” azaz kamatok, adózás és értékcsökkenési leírás előtti eredmény) a bruttó működési eredmény fogalma felől közelíthető meg.

14

„Earnings Before Interest, Tax, Depreciation and Amortisation” azaz kamatok, adózás és értékcsökkenési leírás előtti eredmény

(15)  „bruttó pénzügyi adósság/saját tőke” arány.

15

(16)  „saját tőke/összes eszköz” aránya.

16

(17)  „EBITDA/nettó pénzügyi költségek” arány.

17

(18)  „Nettó készpénz x360/árbevétel” arány

18

(19)  „EBIDTA/árbevétel” arány.

19

(20)  A 99,7 millió EUR összegű kölcsön biztosítékai egy, a Rodinre vonatkozó elsődleges jelzálog (a hajó piaci értéke a francia hatóságok szerint [...] millió EUR, zálogjogtól mentesen) és egy, a Berliozra vonatkozó másodlagos jelzálog (a hajó piaci értéke a francia hatóságok szerint [...] millió EUR, [...] továbbá a [40–70] millió EUR összegű kölcsön biztosítéka a Molière-re vonatkozó jelzálog (a hajó becsült piaci értéke a francia hatóság szerint [...] millió EUR).

20

(21)  [...]

21

(22)  A P&O szerint az érintett piac a személyszállításra és árufuvarozásra irányuló, rövid távú (vagyis Dover és Franciaország közötti) tengeri hajóutak piaca („Short French Sea tourist and freight market”).

22

Short French Sea tourist and freight market

(23)  millió EUR-ban.

23

Forrás: a P&O észrevételei

Forrás

(24)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

24

(25)  Nord Littoral, 2010. április 9. (10. o.).

25

(26)  A T-227/01–T-229/01., T-265/01., T-266/01. és T-270/01. sz., Diputación Foral de Álava és Gobierno Vasco kontra Bizottság ügyben 2009. szeptember 9-én hozott ítélet, EBHT 2009., II-3029 o., 259–272. pont.

26

Diputación Foral de Álava és Gobierno Vasco kontra Bizottság

(27)  millió EUR-ban

27

(28)  http://www.doverport.co.uk/_assets/client/images/collateral/30%20year%20master%20plan%20zoning%20report.pdf

28

(29)  http://www.doverport.co.uk/_assets/client/images/collateral/dover_consultation_web.pdf

29

(30)  A Bizottság határozata (2010. február 24.) az NN 1/10. (korábbi CP 371/09.) számú ügyben – Cseh Köztársaság: ČSA – Czech Airlines a.s. – az Osinek a.s. által nyújtott kölcsön lehetséges állami támogatási vetületei.

30

(31)  A Bizottság határozata (2010. október 27.) a Magyarország által a Péti Nitrogénművek Zrt. részére nyújtott C 14/09. (korábbi NN 17/09.) számú állami támogatásról, HL L 118., 2011.5.6., 9. o).

31

(32)  Lásd például a Bíróságnak a C-222/04. sz., Ministero dell’Economia e delle Finanze kontra Cassa di Risparmio di Firenze ügyben 2006. január 10-én hozott ítéletét, (EBHT 2006., I-289. o., 129. pont).

32

Ministero dell’Economia e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze

(33)  Lásd a Bíróság C-305/89. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben 1991. március 21-én hozott ítéletét (EBHT 1991., I-1603. o.)

33

Olaszország kontra Bizottság

(34)  A Bíróság C-409/00. sz., Spanyolország kontra Bizottság ügyben 2003. február 13-án hozott ítélete (EBHT 2003., I-1487. o.)

34

Spanyolország kontra Bizottság

(35)  HL L 378., 1986.12.31., 1. o.

35

(36)  Többek között az Eurotunnel által működtetett vasúti személy- és teherszállítással.

36

(37)  Az Elsőfokú Bíróság T-11/95. sz., BP Chemicals kontra Bizottság ügyben 1998. szeptember 15-én hozott ítélete, (EBHT 1998., II-3235. o., 170. és 171. pont)

37

BP Chemicals kontra Bizottság

(38)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

38

(39)  2011. július 1-jén, Bloomberg EUSA5.

39

(40)  Valamennyi ágazatra alkalmazandó.

40

(41)  [...]

41

(42)  Lásd fent a (9) prembulumbekezdést.

42

(43)  (Kiemelés tőlünk.)

43

(44)  (Kiemelés tőlünk.)

44

(45)  A Törvényszék T-11/07 sz., Frucona Košice kontra Bizottság ügyben 2010. december 7-én hozott ítélete (az EBHT-ban még nem tették közzé), 244. és 245. pont.

45

Frucona Košice kontra Bizottság

(46)  N488/2009 határozat – Szerkezetátalakítási támogatás a POLFA „Tarchominskie Zakłady Farmaceutyczne" S.A-nak, (47) preambulumbekezdés

46

(47)  2011. július 1-jén, Bloomberg EUSA5.

47

(48)  CDS-ügyletek átlaga valamennyi ágazatra alkalmazandó.

48

(49)  [...]

49

(50)  A Törvényszék T-11/07. sz., Frucona Košice kontra Bizottság ügyben 2010. december 7-én hozott ítélete, (az EBHT-ban még nem tették közzé) 245. pont.

50

(51)  Lásd a francia hatóságok észrevételeinek 2.2. pontját (19. oldal vége és 20. oldal).

51

(52)  A szerkezetátalakítási támogatásról szóló 2004-es iránymutatásnak megfelelően kiegyenlítő intézkedéseket azért kell hozni, hogy a legkevesebbre korlátozzák a kereskedelemre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat, és az intézkedések magukban foglalhatják az eszközöktől való megfosztást, a kapacitás csökkentését vagy a piaci jelenlét csökkentését.

52

(53)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

53

---

| 21.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 195/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 195/19

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2012. március 9.)

az SA.12522. (C 37/08.) számú Állami támogatásról – Franciaország – A „Sernam 2” ügyben hozott határozat végrehajtása

(az értesítés a C(2012) 1616. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/398/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (a továbbiakban: EUMSZ) és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután az említett cikkeknek megfelelően felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére (2),

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSJOGI HÁTTÉR

| (1) | A Bizottság 2001. május 23-án jóváhagyta az SCS Sernam (Sernam betéti társaság) szerkezetátalakításához nyújtott támogatást, amelynek nyomán a vállalat 2001 decemberétől Sernam SA névvel részvénytársasággá alakult (a továbbiakban: a „Sernam 1” határozat) (3). |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2001. május 23-án jóváhagyta az SCS Sernam (Sernam betéti társaság) szerkezetátalakításához nyújtott támogatást, amelynek nyomán a vállalat 2001 decemberétől Sernam SA névvel részvénytársasággá alakult (a továbbiakban: a „Sernam 1” határozat) (3).

| (2) | 2004. október 20-án a Bizottság végleges határozatot fogadott el, amelyben megerősítette, hogy a „Sernam 1” határozattal jóváhagyott 503 millió EUR összegű támogatás bizonyos feltételek mellett összeegyeztethető a belső piaccal (a továbbiakban: a „Sernam 2” határozat) (4). Ez a határozat egyúttal megállapítja, hogy 41 millió EUR összegű – a belső piaccal összeegyeztethetetlen – kiegészítő támogatás merül fel, amelyet Franciaországnak vissza kell fizettetnie. |
| --- | --- |

(2)

2004. október 20-án a Bizottság végleges határozatot fogadott el, amelyben megerősítette, hogy a „Sernam 1” határozattal jóváhagyott 503 millió EUR összegű támogatás bizonyos feltételek mellett összeegyeztethető a belső piaccal (a továbbiakban: a „Sernam 2” határozat) (4). Ez a határozat egyúttal megállapítja, hogy 41 millió EUR összegű – a belső piaccal összeegyeztethetetlen – kiegészítő támogatás merül fel, amelyet Franciaországnak vissza kell fizettetnie.

| (3) | 2005. június 24-i levelében egy harmadik fél (a továbbiakban: az első panaszos) kifogásolta a „Sernam 2” határozat nem megfelelő alkalmazását (5). |
| --- | --- |

(3)

2005. június 24-i levelében egy harmadik fél (a továbbiakban: az első panaszos) kifogásolta a „Sernam 2” határozat nem megfelelő alkalmazását (5).

| (4) | 2006. február 22-én az első panaszos mulasztás megállapítása iránti keresetet is benyújtott a Bizottság ellen, amennyiben utóbbi az adott időszakban nem járt el az említett panasz ügyében. |
| --- | --- |

(4)

2006. február 22-én az első panaszos mulasztás megállapítása iránti keresetet is benyújtott a Bizottság ellen, amennyiben utóbbi az adott időszakban nem járt el az említett panasz ügyében.

| (5) | 2006. április 10-i levelében a Mory Group társaság második érdekelt félként (a továbbiakban: a második panaszos) szintén panasszal fordult a Bizottsághoz (6). |
| --- | --- |

(5)

2006. április 10-i levelében a Mory Group társaság második érdekelt félként (a továbbiakban: a második panaszos) szintén panasszal fordult a Bizottsághoz (6).

| (6) | A két panaszos érdemben úgy ítélte meg, hogy a „Sernam 2” határozatot nem megfelelően hajtották végre, és azt kérte, hogy a Bizottság indítson új hivatalos vizsgálati eljárást a „Sernam 2” határozat Franciaország általi végrehajtása ügyében. |
| --- | --- |

(6)

A két panaszos érdemben úgy ítélte meg, hogy a „Sernam 2” határozatot nem megfelelően hajtották végre, és azt kérte, hogy a Bizottság indítson új hivatalos vizsgálati eljárást a „Sernam 2” határozat Franciaország általi végrehajtása ügyében.

| (7) | A Bizottság 2008. július 16-i levelében tájékoztatta Franciaországot arról a határozatáról, hogy a „Sernam 2” határozat Franciaország általi végrehajtása tekintetében megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2 bekezdésében előírt eljárást (a továbbiakban: az eljárást megindító határozat). A Bizottság többek között kétségeinek adott hangot azt illetően, hogy összeegyeztethetők-e a „Sernam 2” határozattal a Franciaország által a saját bevallása szerint e határozat végrehajtása érdekében választott intézkedések, illetve amiatt, hogy ezek az intézkedések újabb állami támogatást tartalmazhatnak. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság 2008. július 16-i levelében tájékoztatta Franciaországot arról a határozatáról, hogy a „Sernam 2” határozat Franciaország általi végrehajtása tekintetében megindítja az EUMSZ 108. cikkének (2 bekezdésében előírt eljárást (a továbbiakban: az eljárást megindító határozat). A Bizottság többek között kétségeinek adott hangot azt illetően, hogy összeegyeztethetők-e a „Sernam 2” határozattal a Franciaország által a saját bevallása szerint e határozat végrehajtása érdekében választott intézkedések, illetve amiatt, hogy ezek az intézkedések újabb állami támogatást tartalmazhatnak.

| (8) | Az eljárást megindító bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (7). A két panaszos érveit e határozat (16) preambulumbekezdése foglalja össze. Ugyanebben a határozatban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a „Sernam 2” határozat Franciaország általi végrehajtására vonatkozó észrevételeiket. |
| --- | --- |

(8)

Az eljárást megindító bizottsági határozatot közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (7). A két panaszos érveit e határozat (16) preambulumbekezdése foglalja össze. Ugyanebben a határozatban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be a „Sernam 2” határozat Franciaország általi végrehajtására vonatkozó észrevételeiket.

| (9) | 2008. október 8-án a francia hatóságok benyújtották az eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(9)

2008. október 8-án a francia hatóságok benyújtották az eljárást megindító határozattal kapcsolatos észrevételeiket.

| (10) | A Bizottsághoz érkeztek a határozattal kapcsolatos észrevételek az érdekelt felek részéről. Az első panaszos 2008. november 13-án nyújtott be észrevételeket. A Société nationale des chemins de fer (a továbbiakban: SNCF) 2009. február 6-án továbbított észrevételeket. A Butler Capital Partners (a továbbiakban: BCP) befektetési alap 2009. február 9-én nyújtott be észrevételeket. A Bizottság a beérkezett észrevételeket véleményezés céljából 2009. március 25-én továbbította Franciaországnak, és 2009. május 7-én megkapta a francia hatóságoknak az első panaszos észrevételeihez fűzött megjegyzéseit. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottsághoz érkeztek a határozattal kapcsolatos észrevételek az érdekelt felek részéről. Az első panaszos 2008. november 13-án nyújtott be észrevételeket. A Société nationale des chemins de fer (a továbbiakban: SNCF) 2009. február 6-án továbbított észrevételeket. A Butler Capital Partners (a továbbiakban: BCP) befektetési alap 2009. február 9-én nyújtott be észrevételeket. A Bizottság a beérkezett észrevételeket véleményezés céljából 2009. március 25-én továbbította Franciaországnak, és 2009. május 7-én megkapta a francia hatóságoknak az első panaszos észrevételeihez fűzött megjegyzéseit.

| (11) | 2011. március 15-én a második panaszos felszólította a Bizottságot, hogy a „Sernam 2” határozat végrehajtási feltételeinek ellenőrzése érdekében hajtson végre vizsgálati intézkedéseket. A Bizottság 2011. május 18-án adott választ, amelyben felsorolta az eljárást megindító határozat elfogadása óta hozott vizsgálati intézkedéseket. |
| --- | --- |

(11)

2011. március 15-én a második panaszos felszólította a Bizottságot, hogy a „Sernam 2” határozat végrehajtási feltételeinek ellenőrzése érdekében hajtson végre vizsgálati intézkedéseket. A Bizottság 2011. május 18-án adott választ, amelyben felsorolta az eljárást megindító határozat elfogadása óta hozott vizsgálati intézkedéseket.

| (12) | 2009. november 25-én és 2011. november 29-én a Bizottság információkérést intézett a francia hatóságokhoz. Ezekre 2010. január 15-én, illetve 2012. január 25-én érkezett válasz. |
| --- | --- |

(12)

2009. november 25-én és 2011. november 29-én a Bizottság információkérést intézett a francia hatóságokhoz. Ezekre 2010. január 15-én, illetve 2012. január 25-én érkezett válasz.

1.2.   NEMZETI ELJÁRÁSJOGI HÁTTÉR

| (13) | 2007. január 3-án a Mory Group társaság arra kérte a francia hatóságokat, hogy fogadjanak el két számlakövetelési határozatot: 1) egyet a Sernam SA ellen a „Sernam 2” határozatban a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított és a panaszos szerint Franciaország által ténylegesen vissza nem követelt 41 millió EUR összegű támogatásra vonatkozóan, és 2) egy másikat a Franciaország által a Sernam SA szerkezetátalakításához nyújtott, a Sernam SA eszközeinek átruházását célzó állítólagos támogatás (meg nem nevezett) kedvezményezettje ellen (az átruházási művelet részletes ismertetését lásd e határozat 2.4. szakaszában). |
| --- | --- |

(13)

2007. január 3-án a Mory Group társaság arra kérte a francia hatóságokat, hogy fogadjanak el két számlakövetelési határozatot: 1) egyet a Sernam SA ellen a „Sernam 2” határozatban a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított és a panaszos szerint Franciaország által ténylegesen vissza nem követelt 41 millió EUR összegű támogatásra vonatkozóan, és 2) egy másikat a Franciaország által a Sernam SA szerkezetátalakításához nyújtott, a Sernam SA eszközeinek átruházását célzó állítólagos támogatás (meg nem nevezett) kedvezményezettje ellen (az átruházási művelet részletes ismertetését lásd e határozat 2.4. szakaszában).

| (14) | A gazdasági, pénzügy- és ipari miniszter levélben elutasította a második panaszos kérelmeit. Az elutasításról szóló határozat ellen a Mory Group társaság a hatáskör túllépése miatt keresetet nyújtott be a párizsi közigazgatási bírósághoz. A Bizottság tudomása szerint ez a jogvita még nem zárult le. |
| --- | --- |

(14)

A gazdasági, pénzügy- és ipari miniszter levélben elutasította a második panaszos kérelmeit. Az elutasításról szóló határozat ellen a Mory Group társaság a hatáskör túllépése miatt keresetet nyújtott be a párizsi közigazgatási bírósághoz. A Bizottság tudomása szerint ez a jogvita még nem zárult le.

| (15) | Ezenfelül 2012. január 31-én szanálási eljárás indult a Sernam Xpress vállalat (a továbbiakban: Sernam Xpress) ellen. A Sernam SA eszközeinek átruházása során a Sernam SA eszközei és nem pénzügyi jellegű kötelezettségei a Sernam Xpress birtokába kerültek (e művelet részletes ismertetését lásd a 2.4. szakaszban). A nanterre-i kereskedelmi bíróság hat hónapos megfigyelési időszakról határozott, és 2012. március 27-re új tárgyalást tűzött ki. |
| --- | --- |

(15)

Ezenfelül 2012. január 31-én szanálási eljárás indult a Sernam Xpress vállalat (a továbbiakban: Sernam Xpress) ellen. A Sernam SA eszközeinek átruházása során a Sernam SA eszközei és nem pénzügyi jellegű kötelezettségei a Sernam Xpress birtokába kerültek (e művelet részletes ismertetését lásd a 2.4. szakaszban). A nanterre-i kereskedelmi bíróság hat hónapos megfigyelési időszakról határozott, és 2012. március 27-re új tárgyalást tűzött ki.

2.   LEÍRÁS

2.1.   A SERNAM VÁLLALAT

| (16) | 1970 óta, amikor az SNCF belső szolgálatként létrehozta a Sernamot, a vállalkozás kézbesítési, valamint expressz küldemény- és raklapszállítási tevékenységeket folytat (8). |
| --- | --- |

(16)

1970 óta, amikor az SNCF belső szolgálatként létrehozta a Sernamot, a vállalkozás kézbesítési, valamint expressz küldemény- és raklapszállítási tevékenységeket folytat (8).

| (17) | 2000. február 1-jén a Sernam valamennyi tevékenységét egy leányvállalatra ruházták át, és ezzel létrejött az SCS Sernam (Sernam betéti társaság). Az SCS Sernam 2001. december 21-én részvénytársasággá (Sernam SA) alakult. A Sernam SA 2005-ben 10 működő leányvállalattal rendelkezett, valamint hozzá tartozott a Sernam Transport Route elnevezésű közúti szolgáltató vállalat. |
| --- | --- |

(17)

2000. február 1-jén a Sernam valamennyi tevékenységét egy leányvállalatra ruházták át, és ezzel létrejött az SCS Sernam (Sernam betéti társaság). Az SCS Sernam 2001. december 21-én részvénytársasággá (Sernam SA) alakult. A Sernam SA 2005-ben 10 működő leányvállalattal rendelkezett, valamint hozzá tartozott a Sernam Transport Route elnevezésű közúti szolgáltató vállalat.

| (18) | 2005. október 17-én a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása keretében a Sernam SA eszközeit és nem pénzügyi jellegű kötelezettségeit a Sernam Xpress vette át (a művelet részletes ismertetését lásd a 2.4. szakaszban). A Sernam Xpress kizárólagos tulajdonosa ekkor a Financière Sernam volt. |
| --- | --- |

(18)

2005. október 17-én a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása keretében a Sernam SA eszközeit és nem pénzügyi jellegű kötelezettségeit a Sernam Xpress vette át (a művelet részletes ismertetését lásd a 2.4. szakaszban). A Sernam Xpress kizárólagos tulajdonosa ekkor a Financière Sernam volt.

| (19) | 2006 során a BCP 51,8 %-os tőkerészesedést szerzett a Sernam Xpressben. Ezzel egyidejűleg a Sernam Xpress felvásárolta a fuvarozási vállalkozásként működő, limoges-i székhelyű Coulonge társaságot. |
| --- | --- |

(19)

2006 során a BCP 51,8 %-os tőkerészesedést szerzett a Sernam Xpressben. Ezzel egyidejűleg a Sernam Xpress felvásárolta a fuvarozási vállalkozásként működő, limoges-i székhelyű Coulonge társaságot.

| (20) | 2011 során a Financière Sernam és a Sernam Xpress társaság a pénzügyi év lezárását megelőzően kénytelen volt sajáttőke-emelést végrehajtani. Mivel a BCP nem apportálta a szükséges tőkét, két műveletre került sor. |
| --- | --- |

(20)

2011 során a Financière Sernam és a Sernam Xpress társaság a pénzügyi év lezárását megelőzően kénytelen volt sajáttőke-emelést végrehajtani. Mivel a BCP nem apportálta a szükséges tőkét, két műveletre került sor.

| (21) | Először is a Sernam Xpress a Sernam márkát 2011 májusában a Sernam Services elnevezésű, működő leányvállalatához apportálta (az apport értékét 15 millió EUR-ban állapították meg). |
| --- | --- |

(21)

Először is a Sernam Xpress a Sernam márkát 2011 májusában a Sernam Services elnevezésű, működő leányvállalatához apportálta (az apport értékét 15 millió EUR-ban állapították meg).

| (22) | Ezt követően 2011. június 30-án a Sernam Xpress társaság megszűnt, és a Financière Sernam társaság egyedüli tagként magába olvasztotta annak vagyonát (úgynevezett „egyetemes vagyonátruházási” művelet). |
| --- | --- |

(22)

Ezt követően 2011. június 30-án a Sernam Xpress társaság megszűnt, és a Financière Sernam társaság egyedüli tagként magába olvasztotta annak vagyonát (úgynevezett „egyetemes vagyonátruházási” művelet).

| (23) | A Sernam csoport tagjai ma ennélfogva a Financière Sernam és a korábbi Sernam Xpress leányvállalatai, azaz a már említett Sernam Services és az Aster vállalat (a továbbiakban: Aster). Az Aster a korábbi Sernam Transport Route elnevezésű társaság. A Sernam Xpress e leányvállalatát 2005 decemberében értékesítette, és az árbevételre vonatkozó garanciát nyújtott a vevő számára. 2008 márciusában a Sernam Xpress visszavásárolta a társaságot, amelynek neve időközben Asterre változott. A visszavásárláskor a Sernam Xpress 5 millió EUR-t fizetett az Aster folyószámlájára. Ezt a folyószámlaösszeget egy júliusi tanácsadás alkalmával átengedik az Asternek. 2011 decemberében a Sernam Xpresst magába olvasztó Financière Sernam (lásd a (22) preambulumbekezdést) a folyószámlára könyvelt 5 599 998 EUR összeg átengedésével feltőkésíti az Astert. |
| --- | --- |

(23)

A Sernam csoport tagjai ma ennélfogva a Financière Sernam és a korábbi Sernam Xpress leányvállalatai, azaz a már említett Sernam Services és az Aster vállalat (a továbbiakban: Aster). Az Aster a korábbi Sernam Transport Route elnevezésű társaság. A Sernam Xpress e leányvállalatát 2005 decemberében értékesítette, és az árbevételre vonatkozó garanciát nyújtott a vevő számára. 2008 márciusában a Sernam Xpress visszavásárolta a társaságot, amelynek neve időközben Asterre változott. A visszavásárláskor a Sernam Xpress 5 millió EUR-t fizetett az Aster folyószámlájára. Ezt a folyószámlaösszeget egy júliusi tanácsadás alkalmával átengedik az Asternek. 2011 decemberében a Sernam Xpresst magába olvasztó Financière Sernam (lásd a (22) preambulumbekezdést) a folyószámlára könyvelt 5 599 998 EUR összeg átengedésével feltőkésíti az Astert.

| (24) | Mivel a Sernam csoport pénzügyi helyzete továbbra is folyamatosan romlott, 2011. január 31-én szanálási eljárás indult a Financière Sernam és a Sernam Services társaság ellen. 2011. február 3-án tevékenységei folytatásának ideiglenes engedélyezésével megindult az Aster leányvállalat felszámolása. A nanterre-i kereskedelmi bíróság hat hónapos megfigyelési időszakról határozott, és 2012. március 27-re új tárgyalást tűzött ki. |
| --- | --- |

(24)

Mivel a Sernam csoport pénzügyi helyzete továbbra is folyamatosan romlott, 2011. január 31-én szanálási eljárás indult a Financière Sernam és a Sernam Services társaság ellen. 2011. február 3-án tevékenységei folytatásának ideiglenes engedélyezésével megindult az Aster leányvállalat felszámolása. A nanterre-i kereskedelmi bíróság hat hónapos megfigyelési időszakról határozott, és 2012. március 27-re új tárgyalást tűzött ki.

2.2.   A 2001. MÁJUS 23-I„SERNAM 1” HATÁROZAT

| (25) | A „Sernam 1” határozatban a Bizottság 503 millió EUR összegű támogatást hagyott jóvá az SCS Sernam szerkezetátalakítására. E támogatást többek között Franciaország arra irányuló kötelezettségvállalása alapján engedélyezték, hogy a vállalkozást értékesíti. Az SCS Sernam tőkéjének 60 %-át valójában a Párizsi Értéktőzsde másodlagos piacán jegyzett, Géodis SA elnevezésű, a polgári jog hatálya alá tartozó fuvarozási és logisztikai társaságnak (9) kellett felvásárolnia. A Géodis SA-nak így korlátlanul felelőssé kellett volna válnia az SCS Sernam tartozásaiért (10), és 67 millió EUR erejéig fedeznie kellett volna a Sernam szerkezetátalakításának járulékos költségeit. A Sernam a maga részéről kötelezettséget vállalt arra, hogy 1999 és 2004 között 107-ről 72-re csökkenti a telephelyeinek számát, 18 %-kal csökkenti az árbevételét, csökkenti a személyzeti létszámát, és a fent említett költségvetéssel és a kitűzött időn belül, azaz 2004 kezdete előtt végrehajtja a szerkezetátalakítást. |
| --- | --- |

(25)

A „Sernam 1” határozatban a Bizottság 503 millió EUR összegű támogatást hagyott jóvá az SCS Sernam szerkezetátalakítására. E támogatást többek között Franciaország arra irányuló kötelezettségvállalása alapján engedélyezték, hogy a vállalkozást értékesíti. Az SCS Sernam tőkéjének 60 %-át valójában a Párizsi Értéktőzsde másodlagos piacán jegyzett, Géodis SA elnevezésű, a polgári jog hatálya alá tartozó fuvarozási és logisztikai társaságnak (9) kellett felvásárolnia. A Géodis SA-nak így korlátlanul felelőssé kellett volna válnia az SCS Sernam tartozásaiért (10), és 67 millió EUR erejéig fedeznie kellett volna a Sernam szerkezetátalakításának járulékos költségeit. A Sernam a maga részéről kötelezettséget vállalt arra, hogy 1999 és 2004 között 107-ről 72-re csökkenti a telephelyeinek számát, 18 %-kal csökkenti az árbevételét, csökkenti a személyzeti létszámát, és a fent említett költségvetéssel és a kitűzött időn belül, azaz 2004 kezdete előtt végrehajtja a szerkezetátalakítást.

2.3.   A 2004. OKTÓBER 20-I„SERNAM 2” HATÁROZAT

| (26) | A „Sernam 2” határozatban a Bizottság megállapította, hogy a „Sernam 1” határozattal jóváhagyott 503 millió EUR összegű támogatást az említett határozatban foglaltaktól eltérő feltételekkel nyújtották, többek között azért, mert a Géodis az SCS Sernam részesedéseinek (az előírt 60 %-a helyett) csupán 15 %-át vette át. A Géodis emellett úgy döntött, hogy nem hajlandó saját forrásaiból 67 millió EUR-val hozzájárulni a vállalat szerkezetátalakítási költségeihez. |
| --- | --- |

(26)

A „Sernam 2” határozatban a Bizottság megállapította, hogy a „Sernam 1” határozattal jóváhagyott 503 millió EUR összegű támogatást az említett határozatban foglaltaktól eltérő feltételekkel nyújtották, többek között azért, mert a Géodis az SCS Sernam részesedéseinek (az előírt 60 %-a helyett) csupán 15 %-át vette át. A Géodis emellett úgy döntött, hogy nem hajlandó saját forrásaiból 67 millió EUR-val hozzájárulni a vállalat szerkezetátalakítási költségeihez.

| (27) | A fentiekre figyelemmel a Bizottság feltételekhez kötötte a Sernam SA részére nyújtott, 503 millió EUR összegű szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyását. A „Sernam 2” határozat e feltételeket tartalmazó 3. cikke a következőképpen rendelkezik:
  „3. cikk
  (1)   A (2) bekezdésre is figyelemmel a következő feltételeket kell teljesíteni:






  a) | A Sernam csak a vasúton történő, expressz zárt tehervonat („TBE”) koncepciójú kézbesítési tevékenységeit fejlesztheti. E tekintetben az SNCF garantálja, hogy az azt kérelmező minden más szereplőnek ugyanolyan feltételeket biztosít, mint a Sernamnak a vasúti teherszállítás, a „TBE” fejlesztéséhez. |
| --- | --- | --- |

(27)

A fentiekre figyelemmel a Bizottság feltételekhez kötötte a Sernam SA részére nyújtott, 503 millió EUR összegű szerkezetátalakítási támogatás jóváhagyását. A „Sernam 2” határozat e feltételeket tartalmazó 3. cikke a következőképpen rendelkezik:

„3. cikk

(1)   A (2) bekezdésre is figyelemmel a következő feltételeket kell teljesíteni:

a)

A Sernam csak a vasúton történő, expressz zárt tehervonat („TBE”) koncepciójú kézbesítési tevékenységeit fejlesztheti. E tekintetben az SNCF garantálja, hogy az azt kérelmező minden más szereplőnek ugyanolyan feltételeket biztosít, mint a Sernamnak a vasúti teherszállítás, a „TBE” fejlesztéséhez.

| b) | Ezzel szemben a Sernamnak az e határozat kihirdetésének napjától számított két éven belül teljes egészében egy vagy több, jogilag és gazdaságilag az SNCF-től független és nyílt, átlátható és megkülönböz[t]etéstől mentes eljárásban kiválasztott vállalat közúti fuvarozási eszközeivel és szolgáltatásaival kell felváltania a saját közúti fuvarozási eszközeit és szolgáltatásait.
  A Sernam saját közúti fuvarozási eszközei és szolgáltatásai alatt a Sernam tulajdonában lévő vagy általa lízingelt vagy bérbe vett közúti eszközök – azaz a közúti fuvarozási járművek – összességét kell érteni;
  A Sernam közúti tevékenységét átvevő vállalatoknak saját erőforrásból kell biztosítaniuk a közúti fuvarozási szolgáltatás teljes egészét. |
| --- | --- |

b)

Ezzel szemben a Sernamnak az e határozat kihirdetésének napjától számított két éven belül teljes egészében egy vagy több, jogilag és gazdaságilag az SNCF-től független és nyílt, átlátható és megkülönböz[t]etéstől mentes eljárásban kiválasztott vállalat közúti fuvarozási eszközeivel és szolgáltatásaival kell felváltania a saját közúti fuvarozási eszközeit és szolgáltatásait.

A Sernam saját közúti fuvarozási eszközei és szolgáltatásai alatt a Sernam tulajdonában lévő vagy általa lízingelt vagy bérbe vett közúti eszközök – azaz a közúti fuvarozási járművek – összességét kell érteni;

A Sernam közúti tevékenységét átvevő vállalatoknak saját erőforrásból kell biztosítaniuk a közúti fuvarozási szolgáltatás teljes egészét.

(2)   Amennyiben mostantól fogva 2005. június 30-ig a Sernam egyben, piaci áron, átlátható és nyílt eljárásban értékesíti az aktíváit az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem lévő társaságnak, az (1) bekezdés feltételei nem alkalmazandók.”

| (28) | A „Sernam 2” határozatban ezen túlmenően a Bizottság megállapította, hogy a francia hatóságok 41 millió EUR összegű kiegészítő támogatást folyósítottak a Sernam részére. A Bizottság ezt a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintette, és elrendelte annak Franciaország általi visszafizettetését. |
| --- | --- |

(28)

A „Sernam 2” határozatban ezen túlmenően a Bizottság megállapította, hogy a francia hatóságok 41 millió EUR összegű kiegészítő támogatást folyósítottak a Sernam részére. A Bizottság ezt a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek tekintette, és elrendelte annak Franciaország általi visszafizettetését.

2.4.   A SERNAM SA TEVÉKENYSÉGEINEK A FINANCIÈRE SERNAMRA TÖRTÉNŐ ÁTRUHÁZÁSA

| (29) | Franciaország azt állítja, hogy a „Sernam 2” határozat végrehajtásához eleget tett a 3. cikk (2) bekezdésében előírt feltételnek. Azzal érvel, hogy az SNCF sajtóközleményben (11) minden érdekelt felet felkért arra, hogy lépjenek kapcsolatba az ABN AMRO Bankkal. 34 ipari és pénzügyi csoportot, illetve konzorciumot kértek fel az akta tanulmányozására. Az ABN AMRO által az aktát igénylő feleknek az első fordulóra vonatkozóan elküldött meghívólevélben a Sernam SA összes eszközének felvásárlására vonatkozó ajánlati felhívást közöltek (mivel a levél angol nyelvű, az assets szót használták). |
| --- | --- |

(29)

Franciaország azt állítja, hogy a „Sernam 2” határozat végrehajtásához eleget tett a 3. cikk (2) bekezdésében előírt feltételnek. Azzal érvel, hogy az SNCF sajtóközleményben (11) minden érdekelt felet felkért arra, hogy lépjenek kapcsolatba az ABN AMRO Bankkal. 34 ipari és pénzügyi csoportot, illetve konzorciumot kértek fel az akta tanulmányozására. Az ABN AMRO által az aktát igénylő feleknek az első fordulóra vonatkozóan elküldött meghívólevélben a Sernam SA összes eszközének felvásárlására vonatkozó ajánlati felhívást közöltek (mivel a levél angol nyelvű, az assets szót használták).

| (30) | A francia hatóságok szerint a Sernam gazdasági helyzete nem tette lehetővé pozitív értékű ajánlatok benyújtását. Az eljárás keretében benyújtott valamennyi ajánlat súlyosan negatív értékkel bírt:






  — | [1. pályázó] (előzetes ajánlat): -120 millió EUR; |
| --- | --- | --- |

(30)

A francia hatóságok szerint a Sernam gazdasági helyzete nem tette lehetővé pozitív értékű ajánlatok benyújtását. Az eljárás keretében benyújtott valamennyi ajánlat súlyosan negatív értékkel bírt:

—

[1. pályázó] (előzetes ajánlat): -120 millió EUR;

| — | [2. pályázó] (előzetes ajánlat): -90,4 millió EUR; |
| --- | --- |

—

[2. pályázó] (előzetes ajánlat): -90,4 millió EUR;

| — | [3. pályázó] (előzetes ajánlat): -90,4 millió EUR; |
| --- | --- |

—

[3. pályázó] (előzetes ajánlat): -90,4 millió EUR;

| — | [4. pályázó] (második fordulóban tett ajánlat): -65,2 millió EUR; |
| --- | --- |

—

[4. pályázó] (második fordulóban tett ajánlat): -65,2 millió EUR;

| — | [5. pályázó] (második fordulóban tett ajánlat): -56,4 millió EUR. |
| --- | --- |

—

[5. pályázó] (második fordulóban tett ajánlat): -56,4 millió EUR.

| (31) | Érvényes ajánlat hiányában a Sernam SA vezetősége egy később létrehozandó és kezdetben Bidco, később Financière Sernam nevű vállalat révén kötelező erejű felvásárlási ajánlatot tett. |
| --- | --- |

(31)

Érvényes ajánlat hiányában a Sernam SA vezetősége egy később létrehozandó és kezdetben Bidco, később Financière Sernam nevű vállalat révén kötelező erejű felvásárlási ajánlatot tett.

2.4.1.   A Sernam tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához kapcsolódó műveletek hatálybalépésének időpontja

| (32) | Ezt az ajánlatot 2005. június 30-án továbbították az SNCF-nek, és azt az SNCF Főigazgatósága ugyanezen a napon elvben elfogadta. Mindazonáltal az érintett felek közötti egyetértési megállapodás hivatalos megkötéséhez szükség volt bizonyos alakiságokra. Az SNCF, a Sernam SA, a Sernam Xpress (a Sernam SA kizárólagos tulajdonában álló 10 leányvállalat egyike, amelyet 2002-ben hoztak létre), valamint a későbbi Financière Sernam vezetői között létrejött egyetértési megállapodást (a továbbiakban: a 2005. július 21-i egyetértési megállapodás) 2005. július 21-én írták alá. A Financière Sernamot 2005. október 14-én jegyezték be a cégbíróságon. A Sernam tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához kapcsolódó, az alábbi preambulumbekezdésekben részletesen bemutatott különböző műveleteket 2005. október 17-én hajtották végre. |
| --- | --- |

(32)

Ezt az ajánlatot 2005. június 30-án továbbították az SNCF-nek, és azt az SNCF Főigazgatósága ugyanezen a napon elvben elfogadta. Mindazonáltal az érintett felek közötti egyetértési megállapodás hivatalos megkötéséhez szükség volt bizonyos alakiságokra. Az SNCF, a Sernam SA, a Sernam Xpress (a Sernam SA kizárólagos tulajdonában álló 10 leányvállalat egyike, amelyet 2002-ben hoztak létre), valamint a későbbi Financière Sernam vezetői között létrejött egyetértési megállapodást (a továbbiakban: a 2005. július 21-i egyetértési megállapodás) 2005. július 21-én írták alá. A Financière Sernamot 2005. október 14-én jegyezték be a cégbíróságon. A Sernam tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához kapcsolódó, az alábbi preambulumbekezdésekben részletesen bemutatott különböző műveleteket 2005. október 17-én hajtották végre.

2.4.2.   A Sernam tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához kapcsolódó különböző műveletek

| (33) | A francia hatóságok jelezték, hogy a Sernam tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása négy szakaszban történt:






  a) | Az SNCF 57 millió EUR összeggel feltőkésítette a kizárólagos tulajdonában álló Sernam SA leányvállalatot; |
| --- | --- | --- |

(33)

A francia hatóságok jelezték, hogy a Sernam tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása négy szakaszban történt:

a)

Az SNCF 57 millió EUR összeggel feltőkésítette a kizárólagos tulajdonában álló Sernam SA leányvállalatot;

| b) | A Sernam SA a kizárólagos tulajdonában álló Sernam Xpress leányvállalatra ruházta a Sernam eszközeit, beleértve az a) pontban említett 57 millió EUR összegű feltőkésítést, valamint az úgynevezett „pénzügyi” jellegű kötelezettségek (a Sernam SA által az SNCF-től felvett tagi kölcsön, az „IBM – GPS” szerződéstől való elállásból fakadó kötelezettség) kivételével annak összes kötelezettségét, 38,5 millió EUR értékben. (12) A hozzájárulás ellentételezéseként a Sernam SA 100 EUR névértékű részesedést szerzett a Sernam Xpressben; |
| --- | --- |

b)

A Sernam SA a kizárólagos tulajdonában álló Sernam Xpress leányvállalatra ruházta a Sernam eszközeit, beleértve az a) pontban említett 57 millió EUR összegű feltőkésítést, valamint az úgynevezett „pénzügyi” jellegű kötelezettségek (a Sernam SA által az SNCF-től felvett tagi kölcsön, az „IBM – GPS” szerződéstől való elállásból fakadó kötelezettség) kivételével annak összes kötelezettségét, 38,5 millió EUR értékben. (12) A hozzájárulás ellentételezéseként a Sernam SA 100 EUR névértékű részesedést szerzett a Sernam Xpressben;

| c) | A Sernam Xpress ezt követően 2 millió EUR összegű tőkeemelést hajtott végre, amelyet teljes körűen az SNCF jegyzett; e művelet nyomán az SNCF a Sernam Xpress többségi tulajdonosává vált; |
| --- | --- |

c)

A Sernam Xpress ezt követően 2 millió EUR összegű tőkeemelést hajtott végre, amelyet teljes körűen az SNCF jegyzett; e művelet nyomán az SNCF a Sernam Xpress többségi tulajdonosává vált;

| d) | A Sernam SA és az SNCF 2 millió EUR ellenében a Financière Sernam rendelkezésére bocsátotta a Sernam Xpress-beli teljes részesedését, amely ez utóbbi összes tőkéjét jelentette. |
| --- | --- |

d)

A Sernam SA és az SNCF 2 millió EUR ellenében a Financière Sernam rendelkezésére bocsátotta a Sernam Xpress-beli teljes részesedését, amely ez utóbbi összes tőkéjét jelentette.

| (34) | A Sernam SA-t 2005. december 15-én bírósági határozattal felszámolták. Az SNCF részére a „Sernam 2” határozat értelmében visszatérítendő 41 millió EUR-t a felszámolás során kötelezettségként elszámolták. (13) |
| --- | --- |

(34)

A Sernam SA-t 2005. december 15-én bírósági határozattal felszámolták. Az SNCF részére a „Sernam 2” határozat értelmében visszatérítendő 41 millió EUR-t a felszámolás során kötelezettségként elszámolták. (13)

| (35) | A műveleteket az alábbi ábra szemlélteti: |
| --- | --- |

(35)

A műveleteket az alábbi ábra szemlélteti:

Image

| (36) | A 2005. július 21-i egyetértési megállapodás a Sernam SA 57 millió EUR, illetve a Sernam Xpress 2 millió EUR összegű, az SNCF általi feltőkésítésen túl az SNCF által a Financière Sernam részére nyújtott garanciákat (ezek részletes ismertetése az eljárást megindító határozat (72)–(85) preambulumbekezdésében található), valamint az egyetértési megállapodás aláírásától számított öt éven belül hozott kedvezőtlen bizottsági határozat esetére elállási jogot irányzott elő (ennek részletes ismertetése az eljárást megindító határozat (117) preambulumbekezdésében található). |
| --- | --- |

(36)

A 2005. július 21-i egyetértési megállapodás a Sernam SA 57 millió EUR, illetve a Sernam Xpress 2 millió EUR összegű, az SNCF általi feltőkésítésen túl az SNCF által a Financière Sernam részére nyújtott garanciákat (ezek részletes ismertetése az eljárást megindító határozat (72)–(85) preambulumbekezdésében található), valamint az egyetértési megállapodás aláírásától számított öt éven belül hozott kedvezőtlen bizottsági határozat esetére elállási jogot irányzott elő (ennek részletes ismertetése az eljárást megindító határozat (117) preambulumbekezdésében található).

2.5.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

| (37) | 2008. július 16-i határozatában a Bizottság meg kívánt győződni arról, hogy Franciaország az állításának megfelelően tiszteletben tartotta a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdését, és hogy az összeegyeztethetetlen 41 millió EUR visszafizettetésére irányuló, Franciaország által választott eljárás, azaz az állami követelésnek a Sernam SA csődje során történő elszámolása valóban lehetővé tette-e a szóban forgó támogatás által előidézett versenytorzulás megszüntetését. Mindemellett a Bizottság ellenőrizni kívánta, hogy a Sernam SA eszközeinek átruházását célzó művelet nem tartalmaz-e újabb, a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást. |
| --- | --- |

(37)

2008. július 16-i határozatában a Bizottság meg kívánt győződni arról, hogy Franciaország az állításának megfelelően tiszteletben tartotta a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdését, és hogy az összeegyeztethetetlen 41 millió EUR visszafizettetésére irányuló, Franciaország által választott eljárás, azaz az állami követelésnek a Sernam SA csődje során történő elszámolása valóban lehetővé tette-e a szóban forgó támogatás által előidézett versenytorzulás megszüntetését. Mindemellett a Bizottság ellenőrizni kívánta, hogy a Sernam SA eszközeinek átruházását célzó művelet nem tartalmaz-e újabb, a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatást.

2.6.   AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI

2.6.1.   A panaszosok észrevételei

| (38) | Mindenekelőtt, az első panaszos úgy ítéli meg, hogy a Sernam SA eszközeinek értékesítéséhez a „Sernam 2” határozatban előírt feltételek nem teljesültek. |
| --- | --- |

(38)

Mindenekelőtt, az első panaszos úgy ítéli meg, hogy a Sernam SA eszközeinek értékesítéséhez a „Sernam 2” határozatban előírt feltételek nem teljesültek.

| (39) | Először is, a „Sernam 2” határozat által az átruházás végrehajtására előírt 2005. június 30-i határidőt nem tartották be, mivel az átruházási műveleteket csak 2005. október 17-én hagyták jóvá, és a részvények átruházását ugyanezen a napon kellett volna végrehajtani. |
| --- | --- |

(39)

Először is, a „Sernam 2” határozat által az átruházás végrehajtására előírt 2005. június 30-i határidőt nem tartották be, mivel az átruházási műveleteket csak 2005. október 17-én hagyták jóvá, és a részvények átruházását ugyanezen a napon kellett volna végrehajtani.

| (40) | Továbbá, ami az átruházás ellenértékét illeti, az első panaszos úgy véli, hogy az árat kizárólag a Financière Sernam ajánlata alapján határozták meg. Ez az ajánlat önmagában is jogellenes volt, mivel újabb támogatások nyújtását, többek között a Sernam SA feltőkésítését feltételezte. Végezetül, az első panaszos hangsúlyozza, hogy a Sernam Xpress nem a Sernam SA-tól független társaság, amint azt a Bizottság az eljárást megindító határozatában bebizonyítja. |
| --- | --- |

(40)

Továbbá, ami az átruházás ellenértékét illeti, az első panaszos úgy véli, hogy az árat kizárólag a Financière Sernam ajánlata alapján határozták meg. Ez az ajánlat önmagában is jogellenes volt, mivel újabb támogatások nyújtását, többek között a Sernam SA feltőkésítését feltételezte. Végezetül, az első panaszos hangsúlyozza, hogy a Sernam Xpress nem a Sernam SA-tól független társaság, amint azt a Bizottság az eljárást megindító határozatában bebizonyítja.

| (41) | Ezenkívül az átruházási műveletek a valóságban részvényügyletnek (share deal) minősülnek, azaz a kedvezményezett jogalany egyszerű tulajdonosváltás révén továbbra is a piacon marad. |
| --- | --- |

(41)

Ezenkívül az átruházási műveletek a valóságban részvényügyletnek (share deal) minősülnek, azaz a kedvezményezett jogalany egyszerű tulajdonosváltás révén továbbra is a piacon marad.

| (42) | Az első panaszos továbbá kifogásolja annak a feltételnek a megsértését, amely szerint az értékesítést átlátható és nyílt eljárás keretében kell megszervezni. Véleménye szerint a Sernam SA és a Sernam Xpress kettős feltőkésítését, és nem kizárólag a Sernam SA feltőkésítését követően a Sernam Xpresst nyilvános konzultáció és ajánlati felhívás keretében kellett volna értékesítésre bocsátani. |
| --- | --- |

(42)

Az első panaszos továbbá kifogásolja annak a feltételnek a megsértését, amely szerint az értékesítést átlátható és nyílt eljárás keretében kell megszervezni. Véleménye szerint a Sernam SA és a Sernam Xpress kettős feltőkésítését, és nem kizárólag a Sernam SA feltőkésítését követően a Sernam Xpresst nyilvános konzultáció és ajánlati felhívás keretében kellett volna értékesítésre bocsátani.

| (43) | Másodszor, az első panaszos az átruházott eszközök és kötelezettségek valorizációja során alkalmazott manipulációt, valamint az értékesített társaság alulértékelését kifogásolja. |
| --- | --- |

(43)

Másodszor, az első panaszos az átruházott eszközök és kötelezettségek valorizációja során alkalmazott manipulációt, valamint az értékesített társaság alulértékelését kifogásolja.

| (44) | Harmadszor, az első panaszos számos olyan intézkedést sorol fel, amelyek – véleménye szerint – új támogatásnak minősülnek: az 57 millió EUR összegű feltőkésítés, a 41 millió EUR összegű jogellenes támogatás visszafizettetésének elmaradása, az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló pénzügyi követeléseinek elengedése. A fenti intézkedések kivétel nélkül a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatások. |
| --- | --- |

(44)

Harmadszor, az első panaszos számos olyan intézkedést sorol fel, amelyek – véleménye szerint – új támogatásnak minősülnek: az 57 millió EUR összegű feltőkésítés, a 41 millió EUR összegű jogellenes támogatás visszafizettetésének elmaradása, az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló pénzügyi követeléseinek elengedése. A fenti intézkedések kivétel nélkül a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatások.

| (45) | Negyedszer, az első panaszos hangsúlyozza, hogy a Sernam SA-t átruházás helyett fel kellett volna számolni. Az első panaszos osztja a Bizottság azzal kapcsolatos kételyeit, hogy a felszámolás során végzett számításokban figyelembe vettek-e bizonyos költségeket, és úgy véli, semmi nem utal arra, hogy a Sernam szerkezetátalakításának tényleges költsége alacsonyabb lett volna a felszámolás költségénél. |
| --- | --- |

(45)

Negyedszer, az első panaszos hangsúlyozza, hogy a Sernam SA-t átruházás helyett fel kellett volna számolni. Az első panaszos osztja a Bizottság azzal kapcsolatos kételyeit, hogy a felszámolás során végzett számításokban figyelembe vettek-e bizonyos költségeket, és úgy véli, semmi nem utal arra, hogy a Sernam szerkezetátalakításának tényleges költsége alacsonyabb lett volna a felszámolás költségénél.

| (46) | Az első panaszos mindezekből megállapítja, hogy a francia hatóságok nemcsak hogy kivonták magukat az összeegyeztethetetlennek nyilvánított 41 millió EUR összegű támogatás visszafizettetésére vonatkozó kötelezettségük alól, de egyúttal legalább 95 millió EUR értékben újabb támogatásokat nyújtottak, amelyek összegét ki kell egészíteni a garanciák formájában nyújtott különféle támogatásokkal. |
| --- | --- |

(46)

Az első panaszos mindezekből megállapítja, hogy a francia hatóságok nemcsak hogy kivonták magukat az összeegyeztethetetlennek nyilvánított 41 millió EUR összegű támogatás visszafizettetésére vonatkozó kötelezettségük alól, de egyúttal legalább 95 millió EUR értékben újabb támogatásokat nyújtottak, amelyek összegét ki kell egészíteni a garanciák formájában nyújtott különféle támogatásokkal.

| (47) | A második panaszos az eljárást megindító határozatot illetően nem tett észrevételeket. |
| --- | --- |

(47)

A második panaszos az eljárást megindító határozatot illetően nem tett észrevételeket.

2.6.2.   Azon érdekelt felek észrevételei, akik szerint a „Sernam 2” határozatot tiszteletben tartották

2.6.2.1.   Az SNCF észrevételei

| (48) | Az SNCF véleménye szerint eleget tett a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételnek. Állítása szerint a Sernam eszközeit 2005. június 30. előtt egyben, piaci áron, átlátható és nyílt eljárás útján értékesítette az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem lévő társaságnak. |
| --- | --- |

(48)

Az SNCF véleménye szerint eleget tett a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételnek. Állítása szerint a Sernam eszközeit 2005. június 30. előtt egyben, piaci áron, átlátható és nyílt eljárás útján értékesítette az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem lévő társaságnak.

| (49) | Az SNCF szerint az átruházási műveletek egymástól elválaszthatatlanok és egyidejűek. A Bizottság ezért azokat mesterségesen nem választhatja szét. |
| --- | --- |

(49)

Az SNCF szerint az átruházási műveletek egymástól elválaszthatatlanok és egyidejűek. A Bizottság ezért azokat mesterségesen nem választhatja szét.

| (50) | Az SNCF úgy ítéli meg, hogy negatív ár esetén akkor teljesül a piacgazdasági befektető elve, ha az értékesítési költség alacsonyabb a részvényes állam által vállalt felszámolási költségeknél, és ennek alátámasztására részletes magyarázatot nyújt be. |
| --- | --- |

(50)

Az SNCF úgy ítéli meg, hogy negatív ár esetén akkor teljesül a piacgazdasági befektető elve, ha az értékesítési költség alacsonyabb a részvényes állam által vállalt felszámolási költségeknél, és ennek alátámasztására részletes magyarázatot nyújt be.

| (51) | Végezetül kiemeli, hogy a 41 millió EUR összegű támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettséget a Sernam SA felszámolása során kötelezettségként elszámolták. |
| --- | --- |

(51)

Végezetül kiemeli, hogy a 41 millió EUR összegű támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettséget a Sernam SA felszámolása során kötelezettségként elszámolták.

2.6.2.2.   A Butler Capital Partners észrevételei

| (52) | Először is, a BCP pontosítja a Sernam Xpress tőkéjébe való beavatkozásával kapcsolatos információkat. |
| --- | --- |

(52)

Először is, a BCP pontosítja a Sernam Xpress tőkéjébe való beavatkozásával kapcsolatos információkat.

| (53) | Másodszor, a BCP meghatározza a Coulonge vállalat visszavásárlásának pontos célját. |
| --- | --- |

(53)

Másodszor, a BCP meghatározza a Coulonge vállalat visszavásárlásának pontos célját.

| (54) | Harmadszor, a BCP vitatja, hogy a Sernam Xpress az 57 és a 2 millió EUR összegű feltőkésítést követően pénztári többlettel rendelkezett volna. A BCP-nek 6 millió EUR összegű készpénzinjekciót kellett volna végrehajtania ahhoz, hogy a finanszírozandó veszteségek fényében a pénztári egyenleget megfelelő szintre emelje. |
| --- | --- |

(54)

Harmadszor, a BCP vitatja, hogy a Sernam Xpress az 57 és a 2 millió EUR összegű feltőkésítést követően pénztári többlettel rendelkezett volna. A BCP-nek 6 millió EUR összegű készpénzinjekciót kellett volna végrehajtania ahhoz, hogy a finanszírozandó veszteségek fényében a pénztári egyenleget megfelelő szintre emelje.

| (55) | Negyedszer, a BCP nem ért egyet azzal, hogy a 41 millió EUR összegű támogatás előnyeit átruházták a Sernam Xpressre. A BCP úgy véli, hogy ilyen helyzet csak akkor állhatna fenn, ha bizonyítást nyerne, hogy a Sernam SA tevékenységeinek átruházása nem piaci áron történt. Ezzel szemben a BCP szerint az átruházás nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás nyomán valósult meg. A BCP továbbá felhívja a figyelmet arra, hogy az átruházási folyamatot szakértői vélemény kísérte. |
| --- | --- |

(55)

Negyedszer, a BCP nem ért egyet azzal, hogy a 41 millió EUR összegű támogatás előnyeit átruházták a Sernam Xpressre. A BCP úgy véli, hogy ilyen helyzet csak akkor állhatna fenn, ha bizonyítást nyerne, hogy a Sernam SA tevékenységeinek átruházása nem piaci áron történt. Ezzel szemben a BCP szerint az átruházás nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárás nyomán valósult meg. A BCP továbbá felhívja a figyelmet arra, hogy az átruházási folyamatot szakértői vélemény kísérte.

| (56) | Végezetül, ami a Sernam feletti ellenőrzés átvételének következményeit illeti, a BCP a tőkeemelést értékesítésként vizsgálja, és úgy ítéli meg, hogy – a Banks- (14) és az SMI
   (15)-ügyben hozott ítéletekkel összhangban – feltételezett támogatás visszafizettetésére a Financière Sernam vagy annak leányvállalata, a Sernam Xpress nem kötelezhető. |
| --- | --- |

(56)

Végezetül, ami a Sernam feletti ellenőrzés átvételének következményeit illeti, a BCP a tőkeemelést értékesítésként vizsgálja, és úgy ítéli meg, hogy – a Banks- (14) és az SMI
   (15)-ügyben hozott ítéletekkel összhangban – feltételezett támogatás visszafizettetésére a Financière Sernam vagy annak leányvállalata, a Sernam Xpress nem kötelezhető.

2.7.   FRANCIAORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

2.7.1.   A „Sernam 2” határozat tiszteletben tartása

2.7.1.1.   Az értékesítés határidejének betartása

| (57) | A francia hatóságok úgy vélik, hogy a vevőre nézve jogilag kötelező erejű felvásárlási ajánlatot 2005. június 30-án továbbították az SNCF-nek, amely azt ugyanazon a napon elfogadta, ezáltal a megállapodás a francia szerződési jog értelmében visszavonhatatlanul létrejött. |
| --- | --- |

(57)

A francia hatóságok úgy vélik, hogy a vevőre nézve jogilag kötelező erejű felvásárlási ajánlatot 2005. június 30-án továbbították az SNCF-nek, amely azt ugyanazon a napon elfogadta, ezáltal a megállapodás a francia szerződési jog értelmében visszavonhatatlanul létrejött.

2.7.1.2.   Az eladási ár

| (58) | A francia hatóságok megítélése szerint a „Sernam 2” határozat nem tiltja a negatív áron történő értékesítést, valamint az ítélkezési gyakorlat elismeri, hogy az ilyen ár lehet piaci ár. |
| --- | --- |

(58)

A francia hatóságok megítélése szerint a „Sernam 2” határozat nem tiltja a negatív áron történő értékesítést, valamint az ítélkezési gyakorlat elismeri, hogy az ilyen ár lehet piaci ár.

| (59) | Az eszközöket a Sernam SA részére az SNCF által biztosított 57 millió EUR összegű feltőkésítés értékének megfelelő negatív áron értékesítették. Ez az ár az első benyújtott indikatív ajánlatoknál jobb, és az SNCF számára a piac által kínált egyedüli kötelező erejű ajánlat volt. Az ajánlatot több független szakértő (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings, valamint a részesedésekért és átruházásokért felelős bizottság [Commission des Participations et Transferts]) is érvényesnek ítélte. |
| --- | --- |

(59)

Az eszközöket a Sernam SA részére az SNCF által biztosított 57 millió EUR összegű feltőkésítés értékének megfelelő negatív áron értékesítették. Ez az ár az első benyújtott indikatív ajánlatoknál jobb, és az SNCF számára a piac által kínált egyedüli kötelező erejű ajánlat volt. Az ajánlatot több független szakértő (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings, valamint a részesedésekért és átruházásokért felelős bizottság [Commission des Participations et Transferts]) is érvényesnek ítélte.

| (60) | A francia hatóságok szerint az SNCF által végrehajtott előzetes feltőkésítés csupán végrehajtási részletkérdés. A Bizottság tehát e feltőkésítésre hivatkozva nem vonhatja kétségbe a Sernam eszközeinek piaci értékét, noha a piaci ár megléte már önmagában kizárja, hogy a negatív ár bármely része támogatásnak minősüljön. |
| --- | --- |

(60)

A francia hatóságok szerint az SNCF által végrehajtott előzetes feltőkésítés csupán végrehajtási részletkérdés. A Bizottság tehát e feltőkésítésre hivatkozva nem vonhatja kétségbe a Sernam eszközeinek piaci értékét, noha a piaci ár megléte már önmagában kizárja, hogy a negatív ár bármely része támogatásnak minősüljön.

2.7.1.3.   Az eszközök értékesítése

| (61) | A Bizottság elemzésére válaszul, amely szerint a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása két egymást követő művelet: 1) a Sernam SA eszközeinek a Sernam Xpressre (a Sernam SA kizárólagos tulajdonában álló leányvállalatra) történő együttes, csoporton belüli átruházása, majd 2) a Sernam Xpressnek a Financière Sernam részére történő és eszközértékesítés helyett részvényügyletnek minősülő eladása formájában valósult meg, a francia hatóságok úgy vélik, hogy ez a szétválasztás mesterséges és indokolatlan. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság elemzésére válaszul, amely szerint a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása két egymást követő művelet: 1) a Sernam SA eszközeinek a Sernam Xpressre (a Sernam SA kizárólagos tulajdonában álló leányvállalatra) történő együttes, csoporton belüli átruházása, majd 2) a Sernam Xpressnek a Financière Sernam részére történő és eszközértékesítés helyett részvényügyletnek minősülő eladása formájában valósult meg, a francia hatóságok úgy vélik, hogy ez a szétválasztás mesterséges és indokolatlan.

| (62) | Először is, az átruházási műveletek feltőkésítés útján végrehajtott „tőke-hozzájárulási–átruházási”, azaz olyan oszthatatlan műveletnek minősülnek, amelyre két okból került sor: 1) a francia jog nem teszi lehetővé a negatív áron történő eszközértékesítést, és 2) biztosítani kellett, hogy az átvevő ne álljon jogi kapcsolatban az SNCF-fel. |
| --- | --- |

(62)

Először is, az átruházási műveletek feltőkésítés útján végrehajtott „tőke-hozzájárulási–átruházási”, azaz olyan oszthatatlan műveletnek minősülnek, amelyre két okból került sor: 1) a francia jog nem teszi lehetővé a negatív áron történő eszközértékesítést, és 2) biztosítani kellett, hogy az átvevő ne álljon jogi kapcsolatban az SNCF-fel.

| (63) | Tekintettel a Sernam SA tartósan veszteséges gazdasági helyzetére (az átruházást megelőző négy pénzügyi évben felhalmozódott összes veszteség 309,2 millió EUR-t tett ki), a társaság eszközeinek összesített értéke negatív volt. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel a Sernam SA tartósan veszteséges gazdasági helyzetére (az átruházást megelőző négy pénzügyi évben felhalmozódott összes veszteség 309,2 millió EUR-t tett ki), a társaság eszközeinek összesített értéke negatív volt.

| (64) | A negatív eladási ár francia jogban foglalt tilalmának való megfelelés és az átruházási művelet gazdasági semlegességének biztosítása érdekében az átruházandó eszközök negatív értéke esetén a szakemberek által alkalmazandó eljárásként előírnák, hogy 1) a vevő által fizetendő ár jelképes lenne, és 2) a vevő kártalanítását célzó eszközt léptetnének életbe (az eladó részvétele az átruházást megelőző tőkeemelésben vagy az átruházott társasággal szemben fennálló követelések eladó általi elengedése). |
| --- | --- |

(64)

A negatív eladási ár francia jogban foglalt tilalmának való megfelelés és az átruházási művelet gazdasági semlegességének biztosítása érdekében az átruházandó eszközök negatív értéke esetén a szakemberek által alkalmazandó eljárásként előírnák, hogy 1) a vevő által fizetendő ár jelképes lenne, és 2) a vevő kártalanítását célzó eszközt léptetnének életbe (az eladó részvétele az átruházást megelőző tőkeemelésben vagy az átruházott társasággal szemben fennálló követelések eladó általi elengedése).

| (65) | Ezenfelül, annak elkerülése érdekében, hogy a Sernam SA hitelezői kétségbe vonják a művelet érvényességét, illetve kifogásolási jogukkal éljenek, az egyben átruházott eszközökkel együtt a Sernam tevékenységének folytatásához szükséges kötelezettségeket is át kellett adni. Egyszerű eszközértékesítés keretében nem lett volna mód e kötelezettségek hozzáadására. |
| --- | --- |

(65)

Ezenfelül, annak elkerülése érdekében, hogy a Sernam SA hitelezői kétségbe vonják a művelet érvényességét, illetve kifogásolási jogukkal éljenek, az egyben átruházott eszközökkel együtt a Sernam tevékenységének folytatásához szükséges kötelezettségeket is át kellett adni. Egyszerű eszközértékesítés keretében nem lett volna mód e kötelezettségek hozzáadására.

| (66) | Ennélfogva helyénvaló volt a francia kereskedelmi törvénykönyv L.236-16–L.236-21. cikkében foglalt, a szétválásra vonatkozó szabályok hatálya alá tartozó részleges eszközapport végrehajtása. E tekintetben a francia hatóságok kijelentik, hogy az apport egyenértékű az eladással, amennyiben ahhoz hasonlóan tulajdonátruházással jár, amit az apportban részesülő társaság által kibocsátott értékpapírokkal ellentételeznek. |
| --- | --- |

(66)

Ennélfogva helyénvaló volt a francia kereskedelmi törvénykönyv L.236-16–L.236-21. cikkében foglalt, a szétválásra vonatkozó szabályok hatálya alá tartozó részleges eszközapport végrehajtása. E tekintetben a francia hatóságok kijelentik, hogy az apport egyenértékű az eladással, amennyiben ahhoz hasonlóan tulajdonátruházással jár, amit az apportban részesülő társaság által kibocsátott értékpapírokkal ellentételeznek.

| (67) | Mivel a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a vevő nem állhat jogi kapcsolatban az SNCF-fel, nem volt mód arra, hogy az eszközöket egyben, közvetlenül a Financière Sernamra ruházzák át, mivel ebben az esetben a Sernam SA az apportból fakadóan automatikusan a Financière Sernam részvényesévé vált volna. Ez magyarázatot ad arra, hogy miért került sor először a Sernam Xpress eszközeinek részleges apportjára, majd a Sernam Xpressnek a Financière Sernamra történő átruházására. |
| --- | --- |

(67)

Mivel a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a vevő nem állhat jogi kapcsolatban az SNCF-fel, nem volt mód arra, hogy az eszközöket egyben, közvetlenül a Financière Sernamra ruházzák át, mivel ebben az esetben a Sernam SA az apportból fakadóan automatikusan a Financière Sernam részvényesévé vált volna. Ez magyarázatot ad arra, hogy miért került sor először a Sernam Xpress eszközeinek részleges apportjára, majd a Sernam Xpressnek a Financière Sernamra történő átruházására.

| (68) | A francia hatóságok szerint a Sernam Xpress javára végrehajtott részleges eszközapport semmilyen körülmények között nem minősül csoporton belüli átruházásnak, mivel a Sernam Xpress a Sernam SA eszközeinek együttes tárolására szolgáló olyan „üres” társaság, amelynek kizárólagos célja, hogy lehetővé tegye az eszközök ezt követő átruházását a vevőre – a Financière Sernamra –, és az anyavállalat által folytatott tevékenységet nem végez. Ezeket az eszközöket a művelet megvalósítása céljából megőrizték és piaci értéken átruházták a Sernam Xpressre. Az eszközapport mindenesetre tulajdonátruházással járt, amely ellenében a Sernam Xpress 100 EUR névértékű üzletrészt bocsátott ki. A francia hatóságok szerint ez az intézkedés – az 57 millió EUR összegű feltőkésítést követően – az átruházott eszközök és kötelezettségek valós értékének megfelelő áron történt. |
| --- | --- |

(68)

A francia hatóságok szerint a Sernam Xpress javára végrehajtott részleges eszközapport semmilyen körülmények között nem minősül csoporton belüli átruházásnak, mivel a Sernam Xpress a Sernam SA eszközeinek együttes tárolására szolgáló olyan „üres” társaság, amelynek kizárólagos célja, hogy lehetővé tegye az eszközök ezt követő átruházását a vevőre – a Financière Sernamra –, és az anyavállalat által folytatott tevékenységet nem végez. Ezeket az eszközöket a művelet megvalósítása céljából megőrizték és piaci értéken átruházták a Sernam Xpressre. Az eszközapport mindenesetre tulajdonátruházással járt, amely ellenében a Sernam Xpress 100 EUR névértékű üzletrészt bocsátott ki. A francia hatóságok szerint ez az intézkedés – az 57 millió EUR összegű feltőkésítést követően – az átruházott eszközök és kötelezettségek valós értékének megfelelő áron történt.

| (69) | A francia hatóságok az eljárást megindító határozatra válaszul küldött észrevételeikhez mellékelték Nicolas Molfessis jogprofesszor véleményét, amely szerint „[m]ivel a francia jog [...] nem teszi lehetővé, hogy az SNCF egyben és közvetlenül ruházza át a Sernam eszközeit a Financière Sernamra, az alkalmazandó jogszabályok a Bizottság által előírt korlátozásoknak való megfelelés érdekében tőke-hozzájárulási–átruházási művelet végrehajtására kötelezik az SNCF-et:






  — | mivel a francia jogban nem létezik a negatív eladási ár fogalma, a műveletet előzetes feltőkésítés nélkül nem lehetett a Bizottság által előírt piaci áron végrehajtani; |
| --- | --- | --- |

(69)

A francia hatóságok az eljárást megindító határozatra válaszul küldött észrevételeikhez mellékelték Nicolas Molfessis jogprofesszor véleményét, amely szerint „[m]ivel a francia jog [...] nem teszi lehetővé, hogy az SNCF egyben és közvetlenül ruházza át a Sernam eszközeit a Financière Sernamra, az alkalmazandó jogszabályok a Bizottság által előírt korlátozásoknak való megfelelés érdekében tőke-hozzájárulási–átruházási művelet végrehajtására kötelezik az SNCF-et:

—

mivel a francia jogban nem létezik a negatív eladási ár fogalma, a műveletet előzetes feltőkésítés nélkül nem lehetett a Bizottság által előírt piaci áron végrehajtani;

| — | mivel a francia jogban nem létezik az adósságátruházás jogcíme, és mivel az a szerződés átruházását az átruházásban érintett valamennyi szerződő fél előzetes beleegyezésétől teszi függővé – amelyet a gyakorlatban lehetetlen elérni –, a tevékenység folytatásához szükséges működési kötelezettségek átruházása miatt az említett akadály leküzdése érdekében a részleges eszközapport módszerét kellett alkalmazni. A részleges eszközapport módszerének alkalmazása miatt egy társaság, a Sernam Xpress közbeiktatására volt szükség, hogy eleget lehessen tenni az átruházó és az új tulajdonos közötti jogi kapcsolat hiányára vonatkozó, a Bizottság által előírt feltételnek. |
| --- | --- |

—

mivel a francia jogban nem létezik az adósságátruházás jogcíme, és mivel az a szerződés átruházását az átruházásban érintett valamennyi szerződő fél előzetes beleegyezésétől teszi függővé – amelyet a gyakorlatban lehetetlen elérni –, a tevékenység folytatásához szükséges működési kötelezettségek átruházása miatt az említett akadály leküzdése érdekében a részleges eszközapport módszerét kellett alkalmazni. A részleges eszközapport módszerének alkalmazása miatt egy társaság, a Sernam Xpress közbeiktatására volt szükség, hogy eleget lehessen tenni az átruházó és az új tulajdonos közötti jogi kapcsolat hiányára vonatkozó, a Bizottság által előírt feltételnek.

A Sernam által alkalmazott eljárást együttes eszközátruházásnak kell tekinteni:

| — | A gyakorlatban jól ismert tőke-hozzájárulási–átruházási műveletet a Semmítőszék minden olyan alkalommal eszközátruházásnak tekintette, amikor – tekintettel arra, hogy azok kizárólagos végső célja az eszközök átruházása volt – meg lehetett állapítani a két művelet oszthatatlan jellegét; |
| --- | --- |

—

A gyakorlatban jól ismert tőke-hozzájárulási–átruházási műveletet a Semmítőszék minden olyan alkalommal eszközátruházásnak tekintette, amikor – tekintettel arra, hogy azok kizárólagos végső célja az eszközök átruházása volt – meg lehetett állapítani a két művelet oszthatatlan jellegét;

| — | Ebben az esetben kétségtelenül megállapítható ez az oszthatatlan jelleg, mivel az egyes felek között létrejött különböző megegyezések teljesen egyértelműen jelzik a felek azon szándékát, hogy az egyes műveleteket olyan egymástól kölcsönösen függő műveletnek tekintik, amelyek kizárólagos célja a Sernam eszközeinek a Financière Sernamra történő átruházása.” |
| --- | --- |

—

Ebben az esetben kétségtelenül megállapítható ez az oszthatatlan jelleg, mivel az egyes felek között létrejött különböző megegyezések teljesen egyértelműen jelzik a felek azon szándékát, hogy az egyes műveleteket olyan egymástól kölcsönösen függő műveletnek tekintik, amelyek kizárólagos célja a Sernam eszközeinek a Financière Sernamra történő átruházása.”

| (70) | A francia hatóságok szerint a Sernam SA eszközeit az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem álló társaság részére egyben, a piaci árnak megfelelő negatív áron, nyílt, átlátható, feltételek nélküli és megkülönböztetésmentes pályáztatás keretében folytatott átruházási tárgyalás eredményeként értékesítették, a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételeknek megfelelően. |
| --- | --- |

(70)

A francia hatóságok szerint a Sernam SA eszközeit az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem álló társaság részére egyben, a piaci árnak megfelelő negatív áron, nyílt, átlátható, feltételek nélküli és megkülönböztetésmentes pályáztatás keretében folytatott átruházási tárgyalás eredményeként értékesítették, a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételeknek megfelelően.

2.7.1.4.   A kiválasztási eljárás nyitott és átlátható jellege

| (71) | A francia hatóságok véleménye szerint tárgyi tévedés azt állítani, hogy a Sernam SA eszközei potenciális felvásárlóinak rendelkezésére bocsátott akta nem a Sernam Xpress, hanem a Sernam SA eszközeinek értékesítését említi. Ezenkívül a nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes ajánlati felhívás követelménye nem jelenti azt, hogy a feltőkésítést követően újabb ajánlati felhívást kell közzétenni, mivel a feltőkésítés éppen az ajánlati felhívás és az abból fakadó negatív ár közvetlen következménye. |
| --- | --- |

(71)

A francia hatóságok véleménye szerint tárgyi tévedés azt állítani, hogy a Sernam SA eszközei potenciális felvásárlóinak rendelkezésére bocsátott akta nem a Sernam Xpress, hanem a Sernam SA eszközeinek értékesítését említi. Ezenkívül a nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes ajánlati felhívás követelménye nem jelenti azt, hogy a feltőkésítést követően újabb ajánlati felhívást kell közzétenni, mivel a feltőkésítés éppen az ajánlati felhívás és az abból fakadó negatív ár közvetlen következménye.

2.7.1.5.   A jogos elvárás kérdése

| (72) | A francia hatóságok megítélése szerint a „Sernam 2” határozat azáltal, hogy kifejezetten lehetőséget ad a Sernam eszközeinek együttes átruházására, az SNCF vezetőjében és a francia hatóságokban ésszerű elvárást keltett arra vonatkozóan, hogy jogosultak ilyen módon eljárni. Az állami támogatásokra irányuló vizsgálati eljárás megindítása tehát nem veszi figyelembe a francia hatóságoknak a „Sernam 2” határozattal kapcsolatos jogos elvárásait, annál is inkább, mivel a hatóságok – azzal, hogy az átruházás módjára vonatkozó minden hasznos magyarázatot a Bizottság rendelkezésére bocsátottak – teljes mértékben átlátható módon jártak el vele szemben. |
| --- | --- |

(72)

A francia hatóságok megítélése szerint a „Sernam 2” határozat azáltal, hogy kifejezetten lehetőséget ad a Sernam eszközeinek együttes átruházására, az SNCF vezetőjében és a francia hatóságokban ésszerű elvárást keltett arra vonatkozóan, hogy jogosultak ilyen módon eljárni. Az állami támogatásokra irányuló vizsgálati eljárás megindítása tehát nem veszi figyelembe a francia hatóságoknak a „Sernam 2” határozattal kapcsolatos jogos elvárásait, annál is inkább, mivel a hatóságok – azzal, hogy az átruházás módjára vonatkozó minden hasznos magyarázatot a Bizottság rendelkezésére bocsátottak – teljes mértékben átlátható módon jártak el vele szemben.

2.7.2.   A Sernam SA Sernam Xpressre átruházott eszközeinek és kötelezettségeinek valorizációja során elkövetett állítólagos manipuláció

| (73) | Ami a valorizáció során elkövetett állítólagos manipulációkat illeti, a francia hatóságok mindenekelőtt elutasítják az eszközértékelés során végrehajtott 22 millió EUR összegű levonást. Mivel részleges eszközapportot követő átruházási műveletről van szó, az alkalmazandó számviteli szabályozás nem az első panaszos által állított nettó könyv szerinti érték alapján, hanem az apportált eszközök és kötelezettségek tényleges értéke alapján írja elő az értékmeghatározást. Ezen értékek megállapítása a piaci ár vagy független szakértői vélemények alapján történt. A hatályos számviteli szabályokat alkalmazták a halasztott adójóváírások értékének meghatározásához is. Ami a márkaportfólió értékelését illeti, ehhez az Európai Bizottság által 2001. május 23-án az SNCF által az SCS Sernamnak juttatott apport alkalmával készített becslést vették alapul. |
| --- | --- |

(73)

Ami a valorizáció során elkövetett állítólagos manipulációkat illeti, a francia hatóságok mindenekelőtt elutasítják az eszközértékelés során végrehajtott 22 millió EUR összegű levonást. Mivel részleges eszközapportot követő átruházási műveletről van szó, az alkalmazandó számviteli szabályozás nem az első panaszos által állított nettó könyv szerinti érték alapján, hanem az apportált eszközök és kötelezettségek tényleges értéke alapján írja elő az értékmeghatározást. Ezen értékek megállapítása a piaci ár vagy független szakértői vélemények alapján történt. A hatályos számviteli szabályokat alkalmazták a halasztott adójóváírások értékének meghatározásához is. Ami a márkaportfólió értékelését illeti, ehhez az Európai Bizottság által 2001. május 23-án az SNCF által az SCS Sernamnak juttatott apport alkalmával készített becslést vették alapul.

| (74) | A kötelezettségek értékének meghatározása tekintetében a francia hatóságok úgy vélik, hogy csak az apportban részesülő társaság tevékenységének folytatásához szükséges kötelezettségek átruházására került sor. Ezenkívül a „badwill” (a társaságot érintő negatív hatás vagy hátrány, amely valamely hibás üzleti gyakorlat alkalmazásából származik) értéke csak a könyvelésben nyilvántartott 57 millió EUR negatív piaci értéknek felelt meg. |
| --- | --- |

(74)

A kötelezettségek értékének meghatározása tekintetében a francia hatóságok úgy vélik, hogy csak az apportban részesülő társaság tevékenységének folytatásához szükséges kötelezettségek átruházására került sor. Ezenkívül a „badwill” (a társaságot érintő negatív hatás vagy hátrány, amely valamely hibás üzleti gyakorlat alkalmazásából származik) értéke csak a könyvelésben nyilvántartott 57 millió EUR negatív piaci értéknek felelt meg.

2.7.3.   A 41 millió EUR összegű támogatás Sernam Xpress társasággal történő visszafizettetésére vonatkozó kötelezettség hiánya

| (75) | A francia hatóságok arra hivatkoznak, hogy a Bizottság által az SMI- (16) és a CDA-ügy
   (17) keretében kifejtett érvelés alapjául szolgáló különbségtétel a részvényügylet (share deal) és az eszközügylet (asset deal) között a szóban forgó esetben nem releváns. |
| --- | --- |

(75)

A francia hatóságok arra hivatkoznak, hogy a Bizottság által az SMI- (16) és a CDA-ügy
   (17) keretében kifejtett érvelés alapjául szolgáló különbségtétel a részvényügylet (share deal) és az eszközügylet (asset deal) között a szóban forgó esetben nem releváns.

2.7.3.1.   A művelet szétválasztása csoporton belüli átruházásra és részvényügyletre

| (76) | A (61)–(70) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt a francia hatóságok úgy vélik, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházását célzó művelet nem csoporton belüli átruházásból és egy azt követő részvényügyletből, hanem harmadik fél részére történő eszközátruházásból áll. |
| --- | --- |

(76)

A (61)–(70) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt a francia hatóságok úgy vélik, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházását célzó művelet nem csoporton belüli átruházásból és egy azt követő részvényügyletből, hanem harmadik fél részére történő eszközátruházásból áll.

| (77) | Másodsorban, a hatóságok arra hivatkoznak, hogy amennyiben a támogatást átutalták volna, a Sernam Xpress piaci árában szükségszerűen figyelembe vették volna a 41 millió EUR-s tartozás meglétét. Ebben az esetben a negatív ár 98 millió EUR (57 + 41) lett volna. Ezzel szemben a Financière Sernam által „kifizetett” – valójában kapott – negatív ár mindössze 57 millió EUR volt. Ennélfogva az eladó 41 millió EUR-t takarított meg, következésképpen azonban megőrizte a támogatás gazdasági előnyét. A francia hatóságok ebben az összefüggésben a Banks-ítéletre (18) hivatkoznak. |
| --- | --- |

(77)

Másodsorban, a hatóságok arra hivatkoznak, hogy amennyiben a támogatást átutalták volna, a Sernam Xpress piaci árában szükségszerűen figyelembe vették volna a 41 millió EUR-s tartozás meglétét. Ebben az esetben a negatív ár 98 millió EUR (57 + 41) lett volna. Ezzel szemben a Financière Sernam által „kifizetett” – valójában kapott – negatív ár mindössze 57 millió EUR volt. Ennélfogva az eladó 41 millió EUR-t takarított meg, következésképpen azonban megőrizte a támogatás gazdasági előnyét. A francia hatóságok ebben az összefüggésben a Banks-ítéletre (18) hivatkoznak.

2.7.3.2.   A CDA- és az SMI-ítéletben foglalt feltételek tiszteletben tartása

| (78) | A francia hatóságok arra hivatkoznak, hogy a Bíróság a CDA-ügyben hozott ítéletében megállapította: az a tény, hogy a CDA a támogatásban részesülő vállalatok tevékenységét folytatja, önmagában nem bizonyítja a visszatérítési utasítás jogkövetkezményeinek megkerülésére irányuló szándék fennállását (19). |
| --- | --- |

(78)

A francia hatóságok arra hivatkoznak, hogy a Bíróság a CDA-ügyben hozott ítéletében megállapította: az a tény, hogy a CDA a támogatásban részesülő vállalatok tevékenységét folytatja, önmagában nem bizonyítja a visszatérítési utasítás jogkövetkezményeinek megkerülésére irányuló szándék fennállását (19).

| (79) | A Bíróság pontosította, hogy a visszatérítési utasítás jogkövetkezményeinek megkerülésére irányuló szándék nem áll fenn, amennyiben a CDA a piaci árnak megfelelő vételárat fizetett az LCA társaság eszközeinek átvételéért. (20) |
| --- | --- |

(79)

A Bíróság pontosította, hogy a visszatérítési utasítás jogkövetkezményeinek megkerülésére irányuló szándék nem áll fenn, amennyiben a CDA a piaci árnak megfelelő vételárat fizetett az LCA társaság eszközeinek átvételéért. (20)

| (80) | A francia hatóságok szerint, mivel a Sernam Xpress piaci ár ellenében szerzett tulajdonjogot a Sernam SA eszközei és kötelezettségeinek egy része felett, ez a művelet nem ruházta át a Sernam Xpressre a 41 millió EUR összegű támogatás nyújtásából fakadó előny tényleges élvezetét. Mindemellett a Bizottság nem érvelhet azzal, hogy a Sernam SA olyan üres kagylóhéjként kerül ki az eszközértékesítésből, amellyel szemben nem lehet az összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatás visszatérítését elérni. Ezt a már a CDA-ítéletben is kifejtett érvelést a Bíróság elutasította (21). |
| --- | --- |

(80)

A francia hatóságok szerint, mivel a Sernam Xpress piaci ár ellenében szerzett tulajdonjogot a Sernam SA eszközei és kötelezettségeinek egy része felett, ez a művelet nem ruházta át a Sernam Xpressre a 41 millió EUR összegű támogatás nyújtásából fakadó előny tényleges élvezetét. Mindemellett a Bizottság nem érvelhet azzal, hogy a Sernam SA olyan üres kagylóhéjként kerül ki az eszközértékesítésből, amellyel szemben nem lehet az összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatás visszatérítését elérni. Ezt a már a CDA-ítéletben is kifejtett érvelést a Bíróság elutasította (21).

| (81) | A francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy a Bizottság kifejezetten lehetőséget adott a Sernam SA eszközeinek együttes átruházására. Ennek megfelelően az, hogy az SNCF a Sernam eszközeit egyben, piaci áron, átlátható és nyílt eljárásban átruházta egy másik társaságra, semmiképpen sem tekinthető e kötelezettség megkerülésének. |
| --- | --- |

(81)

A francia hatóságok hangsúlyozzák, hogy a Bizottság kifejezetten lehetőséget adott a Sernam SA eszközeinek együttes átruházására. Ennek megfelelően az, hogy az SNCF a Sernam eszközeit egyben, piaci áron, átlátható és nyílt eljárásban átruházta egy másik társaságra, semmiképpen sem tekinthető e kötelezettség megkerülésének.

| (82) | Ez annál is inkább igaz, mivel a Bizottság maga is megállapította, hogy kizárható a kötelezettségek ilyen megkerülése, „ha – azon kívül, hogy piaci áron megy végbe – a kedvezményezett társaság javainak ‘együttes’ átruházása feltétel nélküli, a társaság valamennyi versenytársa számára elérhető eljárásban megy végbe” (22). |
| --- | --- |

(82)

Ez annál is inkább igaz, mivel a Bizottság maga is megállapította, hogy kizárható a kötelezettségek ilyen megkerülése, „ha – azon kívül, hogy piaci áron megy végbe – a kedvezményezett társaság javainak ‘együttes’ átruházása feltétel nélküli, a társaság valamennyi versenytársa számára elérhető eljárásban megy végbe” (22).

| (83) | Ami a Bizottság azon érvét (23) illeti, amely szerint a művelet amellett, hogy a CDA-ítélet által engedélyezett módon lehetővé tette az eszközök biztonságba helyezését, olyan struktúrát hozott létre, amely a Coulonge vállalat felvásárlásához hasonló új beruházások finanszírozását teszi lehetővé, elegendő azt megállapítani, hogy a Coulonge Services Sernam Xpress általi felvásárlására azzal együtt került-e sor, hogy a BCP átvette a Sernam Xpress feletti ellenőrzést, valamint hogy a Sernam Xpress kihasználhatta-e az új tőkeinjekcióval megvalósuló, BCP általi irányításátvételt e felvásárlás megvalósításához. |
| --- | --- |

(83)

Ami a Bizottság azon érvét (23) illeti, amely szerint a művelet amellett, hogy a CDA-ítélet által engedélyezett módon lehetővé tette az eszközök biztonságba helyezését, olyan struktúrát hozott létre, amely a Coulonge vállalat felvásárlásához hasonló új beruházások finanszírozását teszi lehetővé, elegendő azt megállapítani, hogy a Coulonge Services Sernam Xpress általi felvásárlására azzal együtt került-e sor, hogy a BCP átvette a Sernam Xpress feletti ellenőrzést, valamint hogy a Sernam Xpress kihasználhatta-e az új tőkeinjekcióval megvalósuló, BCP általi irányításátvételt e felvásárlás megvalósításához.

| (84) | A fentiek alapján tehát a Bizottság kételyeivel ellentétben a CDA-ítéletben foglalt és a francia hatóságok által „harmadik kritériumnak” nevezett követelmény is teljesül. |
| --- | --- |

(84)

A fentiek alapján tehát a Bizottság kételyeivel ellentétben a CDA-ítéletben foglalt és a francia hatóságok által „harmadik kritériumnak” nevezett követelmény is teljesül.

2.7.4.   A Sernam Xpress és/vagy a Financière Sernam részére nyújtott újabb támogatások

| (85) | Ami a 2005. július 21-i egyetértési megállapodást illeti (a Sernam SA SNCF általi, 57 millió EUR összegű feltőkésítése; a Sernam Xpress SNCF általi, 2 millió EUR összegű feltőkésítése; az SNCF által a Financière Sernam részére nyújtott garanciák; elállási jogról szóló záradék), a francia hatóságok úgy vélik, hogy amennyiben az eladás piaci áron, nyílt és átlátható ajánlati felhívás alapján, valamint a felszámolás költségénél alacsonyabb költséggel valósul meg, az nem tartalmaz támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(85)

Ami a 2005. július 21-i egyetértési megállapodást illeti (a Sernam SA SNCF általi, 57 millió EUR összegű feltőkésítése; a Sernam Xpress SNCF általi, 2 millió EUR összegű feltőkésítése; az SNCF által a Financière Sernam részére nyújtott garanciák; elállási jogról szóló záradék), a francia hatóságok úgy vélik, hogy amennyiben az eladás piaci áron, nyílt és átlátható ajánlati felhívás alapján, valamint a felszámolás költségénél alacsonyabb költséggel valósul meg, az nem tartalmaz támogatási elemeket.

| (86) | Ezenfelül a Financière Sernam által ajánlott negatív ár megfelelt a független szakértők becsléseinek. |
| --- | --- |

(86)

Ezenfelül a Financière Sernam által ajánlott negatív ár megfelelt a független szakértők becsléseinek.

| (87) | A francia hatóságok továbbá megjegyzik, hogy az elállási jogról szóló záradékot a Financière Sernam kérésére, és kizárólag azért illesztették be a 2005. július 21-i egyetértési megállapodásba, hogy védelmet nyújtson egy kedvezőtlen bizottsági határozat jelentette kockázattal szemben. A francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy ilyen záradék hiányában nem kerülhetett volna sor átruházásra, és kijelentik, hogy a Bizottság egy korábbi ügyben nem emelt kifogást e záradék ellen. (24) |
| --- | --- |

(87)

A francia hatóságok továbbá megjegyzik, hogy az elállási jogról szóló záradékot a Financière Sernam kérésére, és kizárólag azért illesztették be a 2005. július 21-i egyetértési megállapodásba, hogy védelmet nyújtson egy kedvezőtlen bizottsági határozat jelentette kockázattal szemben. A francia hatóságok úgy ítélik meg, hogy ilyen záradék hiányában nem kerülhetett volna sor átruházásra, és kijelentik, hogy a Bizottság egy korábbi ügyben nem emelt kifogást e záradék ellen. (24)

3.   A BIZOTTSÁG ÉRTÉKELÉSE

3.1.   A „SERNAM 2” HATÁROZAT 3. CIKKÉT MEGALAPOZÓ INDOKOK FELIDÉZÉSE

| (88) | Elsőként, a Bizottság emlékeztet arra, hogy ezt az eljárást az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (25) 16. cikke alapján indította, mivel a Bizottság szerint több jel utalt arra, hogy Franciaország visszaélt a „Sernam 2” határozatban feltételekkel engedélyezett támogatással, méghozzá azt követően, hogy a korábban a „Sernam 1” határozatban szintén feltételekkel engedélyezett támogatással is visszaélt. |
| --- | --- |

(88)

Elsőként, a Bizottság emlékeztet arra, hogy ezt az eljárást az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (25) 16. cikke alapján indította, mivel a Bizottság szerint több jel utalt arra, hogy Franciaország visszaélt a „Sernam 2” határozatban feltételekkel engedélyezett támogatással, méghozzá azt követően, hogy a korábban a „Sernam 1” határozatban szintén feltételekkel engedélyezett támogatással is visszaélt.

| (89) | A Bizottság úgy véli, emlékeztetni kell azokra az okokra, amelyek a „Sernam 2” határozat 3. cikkében foglalt feltételek előírásához vezettek: (26)

  „[...] figyelembe véve a támogatással való fent megállapított visszaélést és az átszervezési terv időtartamának növekedését, a Bizottság úgy véli, hogy a Sernamnak különös ellentételezést kell nyújtania azzal, hogy tartósan visszavonul az alapvetően túlkapacitással rendelkező piacokról a támogatás egy részét érintő jóváhagyás igazolása érdekében.
  Az állami támogatások a strukturális túlkapacitással rendelkező, sőt visszaesést mutató piacokon történő folyósítása valójában azzal az azonnali következménnyel járt, hogy lehetővé tette egy vállalat számára, amelynek a bejelentett nehézségei miatt abba kellett hagynia a tevékenységét, hogy mesterségesen szélsőséges részesedéssel rendelkezzen a kérelmezett piacokon a pénzügyileg egészséges konkurens vállalatok kárára. Azt is el kell kerülni, hogy a támogatás azzal a nem kívánatos hatással járjon, hogy elűzze a pénzügyileg egészséges vállalatokat a kérelmezett piacokról azok javára, amelyek saját erőből képtelennek bizonyulnának a túlélésre.
  Ebben az értelemben a Bizottság úgy véli, hogy a Sernamnak tartósan abba kell hagynia a tevékenységeit a túlkapacitással rendelkező piacokon, konkrétan a közúti gyűjtőfuvarozás, illetve hagyományos kézbesítés szegmensében.
  Jóllehet a Sernam kezdeményezett egy ilyen visszavonulást, a Bizottság úgy véli, hogy ez nem elegendő, és azt tartósan kell megvalósítani. Emiatt szükségesnek ítél olyan feltételeket szabni, amelyek i. lehetővé teszik a Sernam számára, hogy folytassa fejlesztéseit az innovatív diverzifikáció irányába és fejlődésben lévő (és így túlkapacitással nem rendelkező) piaci szegmensben, és ii. a túlkapacitással rendelkező, stagnáló vagy visszaesést mutató piaci szegmensekben lehetővé teszik a Sernam szolgáltatásainak más szereplők szolgáltatásaival való felváltását (aminek hatására e szegmensekben felszabadulnak a Sernam piaci résesedései).
  (...)
  A Bizottság arra is emlékeztet, hogy a Sernam egészének (aktíváinak és passzíváinak) a francia hatóságok által tervezett értékesítése esetén a határozat feltételeit (a Sernam közúti tevékenységének átadása más vállalatoknak és a Sernam tevékenységének diverzifikálása a vasúti teherszállítás felé) minden esetben alkalmazni kell. Ezzel szemben, ha a Sernamnak „egyben” [kellene] értékesítenie az aktíváit, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a társaság átszervezésével kapcsolatban fent említett két feltétel nem érvényes, tekintve, hogy a Sernam már nem a jelenlegi cégforma szerint működik, és a piaci részesedések felszabadulnak a független átvevő számára (aki a Sernam aktíváival ténylegesen végezheti annak tevékenységeit).” |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság úgy véli, emlékeztetni kell azokra az okokra, amelyek a „Sernam 2” határozat 3. cikkében foglalt feltételek előírásához vezettek: (26)

„[...] figyelembe véve a támogatással való fent megállapított visszaélést és az átszervezési terv időtartamának növekedését, a Bizottság úgy véli, hogy a Sernamnak különös ellentételezést kell nyújtania azzal, hogy tartósan visszavonul az alapvetően túlkapacitással rendelkező piacokról a támogatás egy részét érintő jóváhagyás igazolása érdekében.

Az állami támogatások a strukturális túlkapacitással rendelkező, sőt visszaesést mutató piacokon történő folyósítása valójában azzal az azonnali következménnyel járt, hogy lehetővé tette egy vállalat számára, amelynek a bejelentett nehézségei miatt abba kellett hagynia a tevékenységét, hogy mesterségesen szélsőséges részesedéssel rendelkezzen a kérelmezett piacokon a pénzügyileg egészséges konkurens vállalatok kárára. Azt is el kell kerülni, hogy a támogatás azzal a nem kívánatos hatással járjon, hogy elűzze a pénzügyileg egészséges vállalatokat a kérelmezett piacokról azok javára, amelyek saját erőből képtelennek bizonyulnának a túlélésre.

Ebben az értelemben a Bizottság úgy véli, hogy a Sernamnak tartósan abba kell hagynia a tevékenységeit a túlkapacitással rendelkező piacokon, konkrétan a közúti gyűjtőfuvarozás, illetve hagyományos kézbesítés szegmensében.

Jóllehet a Sernam kezdeményezett egy ilyen visszavonulást, a Bizottság úgy véli, hogy ez nem elegendő, és azt tartósan kell megvalósítani. Emiatt szükségesnek ítél olyan feltételeket szabni, amelyek i. lehetővé teszik a Sernam számára, hogy folytassa fejlesztéseit az innovatív diverzifikáció irányába és fejlődésben lévő (és így túlkapacitással nem rendelkező) piaci szegmensben, és ii. a túlkapacitással rendelkező, stagnáló vagy visszaesést mutató piaci szegmensekben lehetővé teszik a Sernam szolgáltatásainak más szereplők szolgáltatásaival való felváltását (aminek hatására e szegmensekben felszabadulnak a Sernam piaci résesedései).

(...)

A Bizottság arra is emlékeztet, hogy a Sernam egészének (aktíváinak és passzíváinak) a francia hatóságok által tervezett értékesítése esetén a határozat feltételeit (a Sernam közúti tevékenységének átadása más vállalatoknak és a Sernam tevékenységének diverzifikálása a vasúti teherszállítás felé) minden esetben alkalmazni kell. Ezzel szemben, ha a Sernamnak „egyben” [kellene] értékesítenie az aktíváit, a Bizottság emlékeztet arra, hogy a társaság átszervezésével kapcsolatban fent említett két feltétel nem érvényes, tekintve, hogy a Sernam már nem a jelenlegi cégforma szerint működik, és a piaci részesedések felszabadulnak a független átvevő számára (aki a Sernam aktíváival ténylegesen végezheti annak tevékenységeit).”

| (90) | A „Sernam 2” határozat tehát két különböző forgatókönyvet irányoz elő a Sernam SA értékesítésére: a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) teljes körű értékesítését, és kizárólag eszközértékesítést. Az első feltételezés esetében az eszközöket és kötelezettségeket felvásároló társaságnak teljesítenie kell a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (1) bekezdésében felsorolt feltételeket; a második esetben ezek a feltételek nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

(90)

A „Sernam 2” határozat tehát két különböző forgatókönyvet irányoz elő a Sernam SA értékesítésére: a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) teljes körű értékesítését, és kizárólag eszközértékesítést. Az első feltételezés esetében az eszközöket és kötelezettségeket felvásároló társaságnak teljesítenie kell a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (1) bekezdésében felsorolt feltételeket; a második esetben ezek a feltételek nem alkalmazandók.

| (91) | Ezenkívül emlékeztetni kell arra a tágabb kontextusra is, amelybe a Bizottság „Sernam 1” és „Sernam 2” határozata illeszkedik. A folyamatosan veszteséges Sernam SA működési célú állami támogatásban részesült, amelyet anyavállalata, az SNCF folyósított számára, és amelyre a vállalat fennmaradásához volt szükség. |
| --- | --- |

(91)

Ezenkívül emlékeztetni kell arra a tágabb kontextusra is, amelybe a Bizottság „Sernam 1” és „Sernam 2” határozata illeszkedik. A folyamatosan veszteséges Sernam SA működési célú állami támogatásban részesült, amelyet anyavállalata, az SNCF folyósított számára, és amelyre a vállalat fennmaradásához volt szükség.

| (92) | Véget kellett vetni egy olyan társaság mesterséges életben tartásának, amely indokolatlan piaci részesedéssel rendelkezett, jóllehet nem volt versenyképes. Ebből következik, hogy egyrészről véget ért a Sernam társaság rendszeres állami feltőkésítése, és másrészről az ilyen támogatások nyomán létrejött versenytorzulások megszűntek, vagy azokat kompenzációs intézkedésekkel kellett ellensúlyozni. Ennélfogva a Sernam részére 2001 és 2004 között nyújtott, 41 millió EUR összegű, a belső piaccal összeegyeztethetetlen jogellenes támogatásokat vissza kellett fizettetni, és az 503 millió EUR összegű szerkezetátalakítási támogatás ellentételezéseként a piac egyes részeit felszabadító kompenzációs intézkedéseket kellett elfogadni. |
| --- | --- |

(92)

Véget kellett vetni egy olyan társaság mesterséges életben tartásának, amely indokolatlan piaci részesedéssel rendelkezett, jóllehet nem volt versenyképes. Ebből következik, hogy egyrészről véget ért a Sernam társaság rendszeres állami feltőkésítése, és másrészről az ilyen támogatások nyomán létrejött versenytorzulások megszűntek, vagy azokat kompenzációs intézkedésekkel kellett ellensúlyozni. Ennélfogva a Sernam részére 2001 és 2004 között nyújtott, 41 millió EUR összegű, a belső piaccal összeegyeztethetetlen jogellenes támogatásokat vissza kellett fizettetni, és az 503 millió EUR összegű szerkezetátalakítási támogatás ellentételezéseként a piac egyes részeit felszabadító kompenzációs intézkedéseket kellett elfogadni.

| (93) | A Bizottság ugyanakkor már az elején megállapította, hogy az a mód, ahogyan Franciaország a 2004. évi határozatot végre kívánta hajtani, teljes mértékben ellentétes az így meghatározott célkitűzésekkel. A francia hatóságok e határozat végrehajtása ürügyén továbbra is nyújtottak működési támogatást, és a vállalat gazdasági folytonosságának megőrzésére törekedtek, elmulasztva a piaci részesedések felszabadítását és éppen ellenkezőleg megkísérelve megerősíteni a társaság versenyhelyzetét. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság ugyanakkor már az elején megállapította, hogy az a mód, ahogyan Franciaország a 2004. évi határozatot végre kívánta hajtani, teljes mértékben ellentétes az így meghatározott célkitűzésekkel. A francia hatóságok e határozat végrehajtása ürügyén továbbra is nyújtottak működési támogatást, és a vállalat gazdasági folytonosságának megőrzésére törekedtek, elmulasztva a piaci részesedések felszabadítását és éppen ellenkezőleg megkísérelve megerősíteni a társaság versenyhelyzetét.

| (94) | Ezen a ponton helyénvaló módszeresen megvizsgálni, hogy a francia hatóságok milyen eszközöket alkalmaztak célkitűzéseik eléréshez. |
| --- | --- |

(94)

Ezen a ponton helyénvaló módszeresen megvizsgálni, hogy a francia hatóságok milyen eszközöket alkalmaztak célkitűzéseik eléréshez.

3.2.   VISSZAÉLÉS A „SERNAM 2” HATÁROZATTAL ENGEDÉLYEZETT TÁMOGATÁSSAL

| (95) | A francia hatóságok megerősítik, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (1) bekezdésében felsorolt feltételeket nem tartották tiszteletben. A Bizottságnak ennélfogva mindössze azt kell ellenőriznie, hogy Franciaország eleget tett-e a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek. Emlékeztetőül, ez a bekezdés a következőképpen szól:
  „Amennyiben mostantól fogva 2005. június 30-ig a Sernam egyben, piaci áron, átlátható és nyílt eljárásban értékesíti az aktíváit az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem lévő társaságnak, az (1) bekezdés feltételei nem alkalmazandók.” |
| --- | --- |

(95)

A francia hatóságok megerősítik, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (1) bekezdésében felsorolt feltételeket nem tartották tiszteletben. A Bizottságnak ennélfogva mindössze azt kell ellenőriznie, hogy Franciaország eleget tett-e a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek. Emlékeztetőül, ez a bekezdés a következőképpen szól:

„Amennyiben mostantól fogva 2005. június 30-ig a Sernam egyben, piaci áron, átlátható és nyílt eljárásban értékesíti az aktíváit az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem lévő társaságnak, az (1) bekezdés feltételei nem alkalmazandók.”

| (96) | Amint az az alábbiakban kiderül, Franciaország nem teljesítette ezeket a feltételeket. |
| --- | --- |

(96)

Amint az az alábbiakban kiderül, Franciaország nem teljesítette ezeket a feltételeket.

3.2.1.   A tevékenységek átruházására nem 2005. június 30-án került sor

| (97) | A francia hatóságok és az első panaszos észrevételeiből az következik, hogy 2005. június 30-án az SNCF vezetése mindössze elvben fogadta el a Financière Sernam kötelező erejű ajánlatát. Mindeközben az ügyletben érintett valamennyi felet kötő egyetértési megállapodást 2005. július 21-én írták alá, és a különböző átruházási műveletek végrehajtására csak 2005. október 17-én került sor. |
| --- | --- |

(97)

A francia hatóságok és az első panaszos észrevételeiből az következik, hogy 2005. június 30-án az SNCF vezetése mindössze elvben fogadta el a Financière Sernam kötelező erejű ajánlatát. Mindeközben az ügyletben érintett valamennyi felet kötő egyetértési megállapodást 2005. július 21-én írták alá, és a különböző átruházási műveletek végrehajtására csak 2005. október 17-én került sor.

| (98) | A Bizottság mindebből arra a következtetésre jut, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházására – a „Sernam 2” határozatban előírt feltétellel ellentétben – nem került sor legkésőbb 2005. június 30-ig. Ez már önmagában is elegendő ok annak megállapításához, hogy Franciaország visszaélt a „Sernam 2” határozatban feltételekkel engedélyezett támogatással. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság mindebből arra a következtetésre jut, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházására – a „Sernam 2” határozatban előírt feltétellel ellentétben – nem került sor legkésőbb 2005. június 30-ig. Ez már önmagában is elegendő ok annak megállapításához, hogy Franciaország visszaélt a „Sernam 2” határozatban feltételekkel engedélyezett támogatással.

3.2.2.   A tevékenységek átruházása nem minősül adásvételnek
   (27)

| (99) | Az uniós tagállamok jogrendjében az adásvételi szerződés a római jogból eredő elveken alapul (emptio venditio). Az adásvétel ugyanis javak tulajdonjogának a vételár megfizetése ellenében történő átruházása. Az árnak, amint azt a francia jogra hivatkozva a francia kormány is kiemeli, pozitív árnak kell lennie. |
| --- | --- |

(99)

Az uniós tagállamok jogrendjében az adásvételi szerződés a római jogból eredő elveken alapul (emptio venditio). Az adásvétel ugyanis javak tulajdonjogának a vételár megfizetése ellenében történő átruházása. Az árnak, amint azt a francia jogra hivatkozva a francia kormány is kiemeli, pozitív árnak kell lennie.

| (100) | Az az ügylet, amelynek során az adott jó vagy javak tulajdonjogát átruházni kívánó személy pénzt ajánl a javakat átvevő személynek, nem adásvétel, hanem más jellegű szerződés. |
| --- | --- |

(100)

Az az ügylet, amelynek során az adott jó vagy javak tulajdonjogát átruházni kívánó személy pénzt ajánl a javakat átvevő személynek, nem adásvétel, hanem más jellegű szerződés.

| (101) | Ebben az esetben az SNCF 59 millió EUR-t, azaz a Sernam SA feltőkésítése során 57 millió EUR-t, a Sernam Xpress feltőkésítése során pedig 2 millió EUR-t fizetett, és különféle garanciákat nyújtott a Financière Sernam részére. A Financière Sernam által az SNCF és a Sernam SA javára kifizetett 2 millió EUR kiegyenlíti a Sernam Xpress feltőkésítését, az ügylet további elemeit azonban nem. Ennélfogva az SNCF és a Financière Sernam között megkötött szerződés nem tekinthető adásvételi szerződésnek. Ezt a francia hatóságok nem is vitatják, amikor kifejtik, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházását célzó különböző műveletek nem minősülnek adásvételnek, mivel a francia jog nem teszi lehetővé olyan adásvétel lebonyolítását, amely ilyen eredménnyel jár. |
| --- | --- |

(101)

Ebben az esetben az SNCF 59 millió EUR-t, azaz a Sernam SA feltőkésítése során 57 millió EUR-t, a Sernam Xpress feltőkésítése során pedig 2 millió EUR-t fizetett, és különféle garanciákat nyújtott a Financière Sernam részére. A Financière Sernam által az SNCF és a Sernam SA javára kifizetett 2 millió EUR kiegyenlíti a Sernam Xpress feltőkésítését, az ügylet további elemeit azonban nem. Ennélfogva az SNCF és a Financière Sernam között megkötött szerződés nem tekinthető adásvételi szerződésnek. Ezt a francia hatóságok nem is vitatják, amikor kifejtik, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházását célzó különböző műveletek nem minősülnek adásvételnek, mivel a francia jog nem teszi lehetővé olyan adásvétel lebonyolítását, amely ilyen eredménnyel jár.

| (102) | A Bizottság megállapítja, hogy az SNCF és a Financière Sernam között megkötött szerződés nem minősül adásvételi szerződésnek. Ugyanezen okból nem teljesül a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése, mivel nem történt adásvétel. Következésképpen Franciaország visszaélt a „Sernam 2” határozatban feltételekkel engedélyezett támogatással. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság megállapítja, hogy az SNCF és a Financière Sernam között megkötött szerződés nem minősül adásvételi szerződésnek. Ugyanezen okból nem teljesül a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése, mivel nem történt adásvétel. Következésképpen Franciaország visszaélt a „Sernam 2” határozatban feltételekkel engedélyezett támogatással.

3.2.3.   A tevékenységek átruházása nem tekinthető eszközértékesítésnek, hanem a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) teljes körű átruházását jelenti

| (103) | Még ha a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházását adásvételnek is tekintendő, a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése csak akkor teljesülne, ha ez az adásvétel kizárólag az eszközöket és nem a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) egészét érintené. Ez a „Sernam 2” határozat (217) preambulumbekezdéséből következik, amelyet e határozat (89) preambulumbekezdése idéz. |
| --- | --- |

(103)

Még ha a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházását adásvételnek is tekintendő, a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése csak akkor teljesülne, ha ez az adásvétel kizárólag az eszközöket és nem a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) egészét érintené. Ez a „Sernam 2” határozat (217) preambulumbekezdéséből következik, amelyet e határozat (89) preambulumbekezdése idéz.

| (104) | A 2.4. szakaszban ismertetetteknek megfelelően a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő, SNCF általi átruházása során a Sernam SA saját eszközeit, valamint az anyavállalatával, az SNCF-fel szemben fennálló egyes tartozások kivételével kötelezettségeit kizárólagos tulajdonú leányvállalatára, a Sernam Xpressre ruházta át. Az átruházást megelőzően a Sernam SA-t az SNCF 57 millió EUR értékben feltőkésítette, és ez az új tőke is az átruházott eszközök részét képezte. Az átruházást követően az SNCF a Sernam Xpresst is feltőkésítette, 2 millió EUR összegben. Ezután a Sernam Xpress részvényeit a Financière Sernam ugyanekkora összegért (2 millió EUR-ért) értékesítette. |
| --- | --- |

(104)

A 2.4. szakaszban ismertetetteknek megfelelően a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő, SNCF általi átruházása során a Sernam SA saját eszközeit, valamint az anyavállalatával, az SNCF-fel szemben fennálló egyes tartozások kivételével kötelezettségeit kizárólagos tulajdonú leányvállalatára, a Sernam Xpressre ruházta át. Az átruházást megelőzően a Sernam SA-t az SNCF 57 millió EUR értékben feltőkésítette, és ez az új tőke is az átruházott eszközök részét képezte. Az átruházást követően az SNCF a Sernam Xpresst is feltőkésítette, 2 millió EUR összegben. Ezután a Sernam Xpress részvényeit a Financière Sernam ugyanekkora összegért (2 millió EUR-ért) értékesítette.

| (105) | A 2.7.1.3. szakaszban foglaltaknak megfelelően a francia hatóságok ezt a műveletet a francia jogból és a „Sernam 2” határozatból fakadó kettős korlátozással indokolják. |
| --- | --- |

(105)

A 2.7.1.3. szakaszban foglaltaknak megfelelően a francia hatóságok ezt a műveletet a francia jogból és a „Sernam 2” határozatból fakadó kettős korlátozással indokolják.

| (106) | Arra hivatkoznak, hogy a művelet átfogó eredménye megegyezik az eszközértékesítés eredményével. Ennélfogva azt a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a Sernam SA eszközei együttes értékesítésének kell tekinteni. |
| --- | --- |

(106)

Arra hivatkoznak, hogy a művelet átfogó eredménye megegyezik az eszközértékesítés eredményével. Ennélfogva azt a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése értelmében a Sernam SA eszközei együttes értékesítésének kell tekinteni.

| (107) | A Bizottság – két okból – eltérő következtetésre jutott. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság – két okból – eltérő következtetésre jutott.

3.2.3.1.   Az átruházás két eleme az eszközök és kötelezettségek csoporton belüli átruházása, majd az azokat átvevő leányvállalat részvényeinek értékesítése (részvényügylet)

| (108) | Az SNCF által végrehajtott művelet nyomán a Financière Sernam hozzájutott a Sernam Xpress részvényeihez, és így értékesíthette azokat (a továbbiakban: részvényügylet). |
| --- | --- |

(108)

Az SNCF által végrehajtott művelet nyomán a Financière Sernam hozzájutott a Sernam Xpress részvényeihez, és így értékesíthette azokat (a továbbiakban: részvényügylet).

| (109) | Igaz, hogy az SNCF először – a francia hatóságok szerint – a francia jogban „részleges eszközapportnak” nevezett (valójában eszközöket és kötelezettségeket is érintő) műveletet hajtott végre. Ez a művelet azonban még önállóan vizsgálva sem tekinthető „harmadik fél részére történő eszközértékesítésnek”. Az eladásra 57 millió EUR összegű negatív áron került sor, ezért az nem minősül adásvételnek (lásd a 3.2.2. szakaszt). Mindemellett nem csupán az eszközöket, hanem a Sernam SA anyavállalatával, az SNCF-fel szemben fennálló egyes tartozásainak kivételével valamennyi kötelezettséget is érinti. A Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) teljes körű átruházásáról, és nem csupán az eszközök értékesítéséről van tehát szó (lásd még a 3.2.3.2. szakaszt). |
| --- | --- |

(109)

Igaz, hogy az SNCF először – a francia hatóságok szerint – a francia jogban „részleges eszközapportnak” nevezett (valójában eszközöket és kötelezettségeket is érintő) műveletet hajtott végre. Ez a művelet azonban még önállóan vizsgálva sem tekinthető „harmadik fél részére történő eszközértékesítésnek”. Az eladásra 57 millió EUR összegű negatív áron került sor, ezért az nem minősül adásvételnek (lásd a 3.2.2. szakaszt). Mindemellett nem csupán az eszközöket, hanem a Sernam SA anyavállalatával, az SNCF-fel szemben fennálló egyes tartozásainak kivételével valamennyi kötelezettséget is érinti. A Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) teljes körű átruházásáról, és nem csupán az eszközök értékesítéséről van tehát szó (lásd még a 3.2.3.2. szakaszt).

| (110) | Végezetül, a szóban forgó átruházást a Sernam Xpress 100 %-os tulajdonú leányvállalat javára teljesítették, amelyet eseti alapon jelöltek ki a Sernam SA eszközeit és kötelezettségeit átvevő jogalanyként azzal a kizárólagos céllal, hogy azt a Financière Sernamnak továbbértékesítsék. Az apport kedvezményezettje tehát nem az SNCF-től független harmadik vállalat volt. |
| --- | --- |

(110)

Végezetül, a szóban forgó átruházást a Sernam Xpress 100 %-os tulajdonú leányvállalat javára teljesítették, amelyet eseti alapon jelöltek ki a Sernam SA eszközeit és kötelezettségeit átvevő jogalanyként azzal a kizárólagos céllal, hogy azt a Financière Sernamnak továbbértékesítsék. Az apport kedvezményezettje tehát nem az SNCF-től független harmadik vállalat volt.

| (111) | Másodszor, a Sernam Xpress részvényeit a Financière Sernamnak értékesítették, ami szintén nem harmadik fél részére történő részvényeladásnak, hanem részvényátruházásnak vagy részvényügyletnek (és ezért a vállalat egésze átruházásának) minősül. |
| --- | --- |

(111)

Másodszor, a Sernam Xpress részvényeit a Financière Sernamnak értékesítették, ami szintén nem harmadik fél részére történő részvényeladásnak, hanem részvényátruházásnak vagy részvényügyletnek (és ezért a vállalat egésze átruházásának) minősül.

| (112) | Ennélfogva az SNCF által végrehajtott műveletek egyike sem tekinthető a Sernam SA eszközeinek az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem lévő társaság részére történő együttes értékesítésének, így nem teljesülnek a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek. |
| --- | --- |

(112)

Ennélfogva az SNCF által végrehajtott műveletek egyike sem tekinthető a Sernam SA eszközeinek az SNCF-fel jogi kapcsolatban nem lévő társaság részére történő együttes értékesítésének, így nem teljesülnek a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek.

3.2.3.2.   Az átruházás nem az eszközökre korlátozódik, hanem a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) egészét érinti

| (113) | Az e határozat (89) preambulumbekezdésében idézett „Sernam 2” határozat (217) preambulumbekezdése megkülönbözteti egyrészről az eszközök értékesítését és másrészről a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) teljes körű értékesítését. E preambulumbekezdésből egyértelműen következik, hogy ha a francia hatóságoknak a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) egészét értékesíteniük kellett – amint azt a „Sernam 2” határozat elfogadásakor értették –, kötelesek voltak eleget tenni a „Sernam 2” határozat 3. cikke (1) bekezdésében foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

(113)

Az e határozat (89) preambulumbekezdésében idézett „Sernam 2” határozat (217) preambulumbekezdése megkülönbözteti egyrészről az eszközök értékesítését és másrészről a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) teljes körű értékesítését. E preambulumbekezdésből egyértelműen következik, hogy ha a francia hatóságoknak a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) egészét értékesíteniük kellett – amint azt a „Sernam 2” határozat elfogadásakor értették –, kötelesek voltak eleget tenni a „Sernam 2” határozat 3. cikke (1) bekezdésében foglalt feltételeknek.

| (114) | A különböző átruházási műveletek eredményeként a Financière Sernam a Sernam Xpress felvásárlásával a Sernam SA-nak a „Sernam 2” határozat elfogadásának időpontjában meglévő eszközei és kötelezettségei összességéhez hozzájutott, az alábbiak kivételével: egyrészről az eszközök értéke a Sernam SA javára kifizetett 57 millió EUR összegű, illetve a Sernam Xpress javára kifizetett 2 millió EUR összegű tőkeinjekcióval növekedett (lásd még e határozat 3.2.4. szakaszát), és másrészről a kötelezettségek értéke a Sernam SA által az SNCF-től felvett tagi kölcsön, az „IBM – GPS” szerződéstől való elállásból fakadó kötelezettség, valamint a 41 millió EUR összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettség összegével csökkent. |
| --- | --- |

(114)

A különböző átruházási műveletek eredményeként a Financière Sernam a Sernam Xpress felvásárlásával a Sernam SA-nak a „Sernam 2” határozat elfogadásának időpontjában meglévő eszközei és kötelezettségei összességéhez hozzájutott, az alábbiak kivételével: egyrészről az eszközök értéke a Sernam SA javára kifizetett 57 millió EUR összegű, illetve a Sernam Xpress javára kifizetett 2 millió EUR összegű tőkeinjekcióval növekedett (lásd még e határozat 3.2.4. szakaszát), és másrészről a kötelezettségek értéke a Sernam SA által az SNCF-től felvett tagi kölcsön, az „IBM – GPS” szerződéstől való elállásból fakadó kötelezettség, valamint a 41 millió EUR összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettség összegével csökkent.

| (115) | E kisebb kiigazítások ellenére is egyértelmű azonban, hogy a Sernam SA eszközeit és kötelezettségeit valóban átruházták először a Sernam Xpressre, majd a Financière Sernamra. |
| --- | --- |

(115)

E kisebb kiigazítások ellenére is egyértelmű azonban, hogy a Sernam SA eszközeit és kötelezettségeit valóban átruházták először a Sernam Xpressre, majd a Financière Sernamra.

| (116) | A tevékenységek átruházása tehát nem minősül eszközértékesítésnek, hanem a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) – néhány kivételtől eltekintve – teljes körű átruházását jelenti. Következésképpen ez is azt támasztja alá, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében felsorolt feltételeket nem tartották tiszteletben. |
| --- | --- |

(116)

A tevékenységek átruházása tehát nem minősül eszközértékesítésnek, hanem a Sernam SA (eszközeinek és kötelezettségeinek) – néhány kivételtől eltekintve – teljes körű átruházását jelenti. Következésképpen ez is azt támasztja alá, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében felsorolt feltételeket nem tartották tiszteletben.

3.2.4.   Az átruházás nem korlátozódik a „Sernam 2” határozat elfogadásának időpontjában a Sernam SA tulajdonát képező eszközökre, hanem magában foglal további 59 millió EUR-t

| (117) | Az eszközöket illetően a Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Sernam SA és a Sernam Xpress feltőkésítésével további 59 millió EUR-val nőtt azok értéke, valamint hogy a Financière Sernam által kifizetett 2 millió EUR-ra figyelemmel e növekedés gazdasági értéke 57 millió EUR. A „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése nem engedélyezi az eszközök értékének ilyen növelését. |
| --- | --- |

(117)

Az eszközöket illetően a Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Sernam SA és a Sernam Xpress feltőkésítésével további 59 millió EUR-val nőtt azok értéke, valamint hogy a Financière Sernam által kifizetett 2 millió EUR-ra figyelemmel e növekedés gazdasági értéke 57 millió EUR. A „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése nem engedélyezi az eszközök értékének ilyen növelését.

3.2.5.   A tevékenységek átruházására nem átlátható és nyílt eljárás útján került sor

| (118) | A francia hatóságok elsőként átlátható és nyílt eljárást szerveztek. Az eljárás lezárásakor azonban az SNCF egyetlen kötelező erejű ajánlatot sem kapott. |
| --- | --- |

(118)

A francia hatóságok elsőként átlátható és nyílt eljárást szerveztek. Az eljárás lezárásakor azonban az SNCF egyetlen kötelező erejű ajánlatot sem kapott.

| (119) | Az átlátható és nyílt eljárás kudarcát követően megkötötték a Financière Sernammal a Sernam SA tevékenységeinek átruházását célzó különböző műveletekről szóló szerződést. Mivel a vállalat mint ilyen önállóan nem vett részt az átlátható és nyílt eljárásban, a tevékenységek átruházása végül nem átlátható és nyílt eljárás útján valósult meg. |
| --- | --- |

(119)

Az átlátható és nyílt eljárás kudarcát követően megkötötték a Financière Sernammal a Sernam SA tevékenységeinek átruházását célzó különböző műveletekről szóló szerződést. Mivel a vállalat mint ilyen önállóan nem vett részt az átlátható és nyílt eljárásban, a tevékenységek átruházása végül nem átlátható és nyílt eljárás útján valósult meg.

| (120) | Ez is azt támasztja alá, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében felsorolt feltételeket nem tartották tiszteletben. |
| --- | --- |

(120)

Ez is azt támasztja alá, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdésében felsorolt feltételeket nem tartották tiszteletben.

3.2.6.   A eszközértékesítés véglegességét nem tartották tiszteletben

| (121) | A „Sernam 2” határozat (217) preambulumbekezdése a következőképpen rendelkezik az eszközértékesítés céljáról:
  „[A] piaci részesedések felszabadulnak a független átvevő számára (aki a Sernam aktíváival ténylegesen végezheti annak tevékenységeit).” |
| --- | --- |

(121)

A „Sernam 2” határozat (217) preambulumbekezdése a következőképpen rendelkezik az eszközértékesítés céljáról:

„[A] piaci részesedések felszabadulnak a független átvevő számára (aki a Sernam aktíváival ténylegesen végezheti annak tevékenységeit).”

| (122) | Az eszközértékesítés tehát a Sernam SA piaci részesedésének és eszközeinek felszabadítását, valamint az eszközök használati jogának harmadik fél részére történő átengedését célozta. Az eszközértékesítés célja tehát az volt, hogy megszüntesse a Sernam SA gazdasági tevékenységét. |
| --- | --- |

(122)

Az eszközértékesítés tehát a Sernam SA piaci részesedésének és eszközeinek felszabadítását, valamint az eszközök használati jogának harmadik fél részére történő átengedését célozta. Az eszközértékesítés célja tehát az volt, hogy megszüntesse a Sernam SA gazdasági tevékenységét.

| (123) | A szóban forgó ügyben ugyanakkor a Sernam SA-t annak vezetősége teljes körűen felvásárolta, így az egyesült a későbbi Financière Sernammal. A gazdasági folytonosság maradéktalanul megvalósul; ezenfelül a vállalat tartozásai jelentős részétől megszabadult, valamint 59 millió EUR értékben új tőkéhez jutott, amelyből 57 millió EUR gazdasági terhét továbbra is az SNCF viseli. Ennélfogva, azontúl, hogy a végrehajtott művelet nem tesz eleget a „Sernam 2” határozat 3. cikke (2) bekezdésében foglalt feltételeknek, a határozatban kitűzött célok elérését sem teszi lehetővé. Éppen ellenkezőleg a gazdasági jogalany megerősödését eredményezi oly módon, hogy az tovább súlyosbíthatja a határozatban előírt intézkedések által éppen enyhíteni kívánt versenytorzulásokat. |
| --- | --- |

(123)

A szóban forgó ügyben ugyanakkor a Sernam SA-t annak vezetősége teljes körűen felvásárolta, így az egyesült a későbbi Financière Sernammal. A gazdasági folytonosság maradéktalanul megvalósul; ezenfelül a vállalat tartozásai jelentős részétől megszabadult, valamint 59 millió EUR értékben új tőkéhez jutott, amelyből 57 millió EUR gazdasági terhét továbbra is az SNCF viseli. Ennélfogva, azontúl, hogy a végrehajtott művelet nem tesz eleget a „Sernam 2” határozat 3. cikke (2) bekezdésében foglalt feltételeknek, a határozatban kitűzött célok elérését sem teszi lehetővé. Éppen ellenkezőleg a gazdasági jogalany megerősödését eredményezi oly módon, hogy az tovább súlyosbíthatja a határozatban előírt intézkedések által éppen enyhíteni kívánt versenytorzulásokat.

3.2.7.   A Franciaország által kifejtett érvelés alapján nem bizonyítható a „Sernam 2” határozat 3. cikke (2) bekezdésének tiszteletben tartása

| (124) | Elfogadhatatlan Franciaország azon érvelése, amely szerint a végrehajtott műveletek összessége együttes eszközértékesítésnek felel meg. Az együttes eszközértékesítés jellegéből fakadóan annak elsődleges tulajdonsága, hogy nem részvényeladáson alapul. A Bizottság ennélfogva nem tudja elfogadni azt az érvelést, amely szerint több különböző jogi aktus (részleges eszköz- és kötelezettségapport, majd részvényügylet) egyenértékű egy adott jogi aktussal (eszközértékesítés) akkor, amikor valamelyik ténylegesen végrehajtott jogi aktus a bizonyítani kívánt jogi aktussal ellentétes. |
| --- | --- |

(124)

Elfogadhatatlan Franciaország azon érvelése, amely szerint a végrehajtott műveletek összessége együttes eszközértékesítésnek felel meg. Az együttes eszközértékesítés jellegéből fakadóan annak elsődleges tulajdonsága, hogy nem részvényeladáson alapul. A Bizottság ennélfogva nem tudja elfogadni azt az érvelést, amely szerint több különböző jogi aktus (részleges eszköz- és kötelezettségapport, majd részvényügylet) egyenértékű egy adott jogi aktussal (eszközértékesítés) akkor, amikor valamelyik ténylegesen végrehajtott jogi aktus a bizonyítani kívánt jogi aktussal ellentétes.

| (125) | Ugyanígy nem fogadható el az az érvelés sem, amely szerint a francia jog értelmében nem lehetséges a Sernam SA eszközeinek a Financière Sernam részére történő közvetlen értékesítése. Elsőként emlékeztetni kell arra, hogy a „Sernam 2” határozat értelmében Franciaország kétféleképpen hajthatta végre a határozatot. Feltételezve, hogy az eszközértékesítés megoldhatatlannak bizonyult, a francia hatóságok a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (1) bekezdésében előirányzott lehetőséggel élve (a Sernam SA saját tevékenységeinek korlátozása a vasúton történő kézbesítésre és a közúti szállítás alvállalkozásba adása) továbbra is végrehajthatták a határozatot. Másodszor, ha a harmadik fél hitelezők ténylegesen elfogadhatatlannak tartották volna a negatív eladási árat, a Sernam SA-t kollektív eljárás alá vonhatták volna, hogy az eszközértékesítésre ezen eljárás keretében kerüljön sor. |
| --- | --- |

(125)

Ugyanígy nem fogadható el az az érvelés sem, amely szerint a francia jog értelmében nem lehetséges a Sernam SA eszközeinek a Financière Sernam részére történő közvetlen értékesítése. Elsőként emlékeztetni kell arra, hogy a „Sernam 2” határozat értelmében Franciaország kétféleképpen hajthatta végre a határozatot. Feltételezve, hogy az eszközértékesítés megoldhatatlannak bizonyult, a francia hatóságok a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (1) bekezdésében előirányzott lehetőséggel élve (a Sernam SA saját tevékenységeinek korlátozása a vasúton történő kézbesítésre és a közúti szállítás alvállalkozásba adása) továbbra is végrehajthatták a határozatot. Másodszor, ha a harmadik fél hitelezők ténylegesen elfogadhatatlannak tartották volna a negatív eladási árat, a Sernam SA-t kollektív eljárás alá vonhatták volna, hogy az eszközértékesítésre ezen eljárás keretében kerüljön sor.

| (126) | Végezetül, ha a francia hatóságok nehézségekbe ütköztek a „Sernam 2” határozat végrehajtása során, a Bizottsághoz kellett volna fordulniuk annak érdekében, hogy közösen találjanak más jellegű megoldást, az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés elvével összhangban. Noha a francia hatóságok 2004. november 24-én valóban látogatást tettek a Bizottságnál, és 2004. december 21-én hivatalos levélben tájékoztatták az eszközök együttes értékesítésére vonatkozó döntésükről, hangsúlyozni kell, hogy Franciaország egyszer sem értesítette a Bizottságot az általa a „Sernam 2” határozatban feltételesen jóváhagyott szerkezetátalakítási terv módosításáról. Márpedig a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (28) 3.2.3. szakasza megerősíti, hogy valamely tagállam kizárólag a Bizottság előzetes tájékoztatását és jóváhagyását követően térhet el a szerkezetátalakítási tervtől. |
| --- | --- |

(126)

Végezetül, ha a francia hatóságok nehézségekbe ütköztek a „Sernam 2” határozat végrehajtása során, a Bizottsághoz kellett volna fordulniuk annak érdekében, hogy közösen találjanak más jellegű megoldást, az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés elvével összhangban. Noha a francia hatóságok 2004. november 24-én valóban látogatást tettek a Bizottságnál, és 2004. december 21-én hivatalos levélben tájékoztatták az eszközök együttes értékesítésére vonatkozó döntésükről, hangsúlyozni kell, hogy Franciaország egyszer sem értesítette a Bizottságot az általa a „Sernam 2” határozatban feltételesen jóváhagyott szerkezetátalakítási terv módosításáról. Márpedig a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (28) 3.2.3. szakasza megerősíti, hogy valamely tagállam kizárólag a Bizottság előzetes tájékoztatását és jóváhagyását követően térhet el a szerkezetátalakítási tervtől.

| (127) | A Bizottság azonban nem adta beleegyezését a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához, amelyet Franciaország végrehajtott. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság azonban nem adta beleegyezését a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához, amelyet Franciaország végrehajtott.

3.2.8.   Következtetés: Franciaország nem tartotta tiszteletben a „Sernam 2” határozat 3. cikkét, és visszaélt az 503 millió EUR értékű támogatással

| (128) | A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkét nem tartották tiszteletben. Ennélfogva a „Sernam 2” határozatban feltételekkel engedélyezett 503 millió EUR összegű szerkezetátalakítási támogatással visszaéltek. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkét nem tartották tiszteletben. Ennélfogva a „Sernam 2” határozatban feltételekkel engedélyezett 503 millió EUR összegű szerkezetátalakítási támogatással visszaéltek.

3.2.9.   Az 503 millió EUR összegű támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal

| (129) | Mivel a kedvezményezett a „Sernam 2” határozatot megsértve használta fel az 503 millió EUR összegű támogatást, ez utóbbi e határozat alapján nem egyeztethető össze a belső piaccal. |
| --- | --- |

(129)

Mivel a kedvezményezett a „Sernam 2” határozatot megsértve használta fel az 503 millió EUR összegű támogatást, ez utóbbi e határozat alapján nem egyeztethető össze a belső piaccal.

| (130) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében a tagállam feladata, hogy hivatkozzon a támogatás összeegyeztethetőségét igazoló okokra. Mivel Franciaország nem nevezte meg az összeegyeztethetőség indokait, a Bizottság megállapítja, hogy az 503 millió EUR összegű támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal, és annak összegét a rendelkezésre bocsátás időpontjától számított kamatokkal megnövelve vissza kell fizettetni. |
| --- | --- |

(130)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében a tagállam feladata, hogy hivatkozzon a támogatás összeegyeztethetőségét igazoló okokra. Mivel Franciaország nem nevezte meg az összeegyeztethetőség indokait, a Bizottság megállapítja, hogy az 503 millió EUR összegű támogatás összeegyeztethetetlen a belső piaccal, és annak összegét a rendelkezésre bocsátás időpontjától számított kamatokkal megnövelve vissza kell fizettetni.

| (131) | A támogatást a Financière Sernammal és leányvállalataival, azaz a Sernam Services-szel és az Asterrel kell visszafizettetni, amelyek jelenleg folytatják a korábban a (mára felszámolt) Sernam SA, majd a Sernam Xpress (ennek vagyona egyetemes vagyonátruházást követően a Financière Sernam birtokába került) által végzett és támogatásban részesült gazdasági tevékenységet. Először is úgy kell tekinteni, hogy a Sernam Xpress a csoporton belül lezajlott ügyletet követően a Sernam SA valamennyi eszközét és kötelezettségeinek egy részét átvette. A Sernam Xpress tehát a Sernam SA gazdasági tevékenységét folytatta (lásd még a 3.3. szakaszban található részletes bizonyítást). Ezt követően az egyetemes vagyonátruházás nyomán a Financière Sernam a Sernam Xpress jogutódjává vált. Végezetül a Financière Sernam, valamint leányvállalatai, azaz a Sernam Serivces és az Aster a Sernam SA és a Sernam Xpress tevékenységét folytatják, és továbbra is részesülnek a kezdetben a Sernam SA részére odaítélt 503 millió EUR összegű támogatásból. |
| --- | --- |

(131)

A támogatást a Financière Sernammal és leányvállalataival, azaz a Sernam Services-szel és az Asterrel kell visszafizettetni, amelyek jelenleg folytatják a korábban a (mára felszámolt) Sernam SA, majd a Sernam Xpress (ennek vagyona egyetemes vagyonátruházást követően a Financière Sernam birtokába került) által végzett és támogatásban részesült gazdasági tevékenységet. Először is úgy kell tekinteni, hogy a Sernam Xpress a csoporton belül lezajlott ügyletet követően a Sernam SA valamennyi eszközét és kötelezettségeinek egy részét átvette. A Sernam Xpress tehát a Sernam SA gazdasági tevékenységét folytatta (lásd még a 3.3. szakaszban található részletes bizonyítást). Ezt követően az egyetemes vagyonátruházás nyomán a Financière Sernam a Sernam Xpress jogutódjává vált. Végezetül a Financière Sernam, valamint leányvállalatai, azaz a Sernam Serivces és az Aster a Sernam SA és a Sernam Xpress tevékenységét folytatják, és továbbra is részesülnek a kezdetben a Sernam SA részére odaítélt 503 millió EUR összegű támogatásból.

3.3.   A 41 MILLIÓ EUR ÖSSZEGŰ TÁMOGATÁS VISSZAFIZETTETÉSE

| (132) | A „Sernam 2” határozat értelmében Franciaország által a kedvezményezettel visszafizettetendő 41 millió EUR összegű állami támogatást a Sernam SA vállalat felszámolásakor kötelezettségként elszámolták. |
| --- | --- |

(132)

A „Sernam 2” határozat értelmében Franciaország által a kedvezményezettel visszafizettetendő 41 millió EUR összegű állami támogatást a Sernam SA vállalat felszámolásakor kötelezettségként elszámolták.

| (133) | A francia hatóságok úgy vélik, hogy a „Sernam 2” határozat 4. cikke értelmében a Sernam SA tevékenységeinek a véleményük szerint átlátható és nyílt eljárás keretében a Financière Sernamra történő átruházásából következik, hogy a visszafizettetési kötelezettség kizárólag a Sernam SA társaságra korlátozódik. |
| --- | --- |

(133)

A francia hatóságok úgy vélik, hogy a „Sernam 2” határozat 4. cikke értelmében a Sernam SA tevékenységeinek a véleményük szerint átlátható és nyílt eljárás keretében a Financière Sernamra történő átruházásából következik, hogy a visszafizettetési kötelezettség kizárólag a Sernam SA társaságra korlátozódik.

| (134) | A „Sernam 2” határozat 4. cikke a következőképpen rendelkezik:
  „A Sernam mindenfajta részleges vagy teljes értékesítésének piaci áron és az összes konkurens számára átlátható és nyílt eljárás során kell történnie. Ilyen körülmények között a 41 m€ támogatás visszafizetése a Sernamot terheli, amennyiben az tovább létezik.” |
| --- | --- |

(134)

A „Sernam 2” határozat 4. cikke a következőképpen rendelkezik:

„A Sernam mindenfajta részleges vagy teljes értékesítésének piaci áron és az összes konkurens számára átlátható és nyílt eljárás során kell történnie. Ilyen körülmények között a 41 m€ támogatás visszafizetése a Sernamot terheli, amennyiben az tovább létezik.”

| (135) | A 4. cikk különbséget tesz aszerint, hogy folyamatos-e a Sernam gazdasági tevékenysége. A tevékenység megszűnése esetén a követelés az eszközöket átlátható és nyílt eljárás során, piaci áron megvásárló jogalanyokkal szemben nem érvényesíthető. |
| --- | --- |

(135)

A 4. cikk különbséget tesz aszerint, hogy folyamatos-e a Sernam gazdasági tevékenysége. A tevékenység megszűnése esetén a követelés az eszközöket átlátható és nyílt eljárás során, piaci áron megvásárló jogalanyokkal szemben nem érvényesíthető.

| (136) | A Bizottság ezenfelül megjegyzi, hogy ítélkezési gyakorlatában a Bíróság és a Törvényszék döntő jelentőséget tulajdonít ezeknek a tényezőknek. |
| --- | --- |

(136)

A Bizottság ezenfelül megjegyzi, hogy ítélkezési gyakorlatában a Bíróság és a Törvényszék döntő jelentőséget tulajdonít ezeknek a tényezőknek.

| (137) | Az SMI-ítélet (29) két lehetőséget különböztet meg a támogatásban részesülő tevékenységek értékesítésének esetére, amelyek a következők: a társasági részesedések értékesítése, amelyet követően a támogatásokban részesülő vállalat megőrzi jogi személyiségét (részvényügylet), illetve a vállalat eszközei egy részének vagy egészének értékesítése más vállalat részére, amelyet követően a támogatott gazdasági tevékenységet a továbbiakban nem ugyanaz a jogi személy végzi (eszközügylet). |
| --- | --- |

(137)

Az SMI-ítélet (29) két lehetőséget különböztet meg a támogatásban részesülő tevékenységek értékesítésének esetére, amelyek a következők: a társasági részesedések értékesítése, amelyet követően a támogatásokban részesülő vállalat megőrzi jogi személyiségét (részvényügylet), illetve a vállalat eszközei egy részének vagy egészének értékesítése más vállalat részére, amelyet követően a támogatott gazdasági tevékenységet a továbbiakban nem ugyanaz a jogi személy végzi (eszközügylet).

| (138) | A részvényügylet tekintetében a Bíróság megállapította, hogy: (30)

  „[...] ha egy olyan vállalkozást, amely jogellenes támogatásban részesült, piaci áron vásárolnak meg, vagyis azon a legmagasabb áron, amelyet egy magánbefektető normál versenyfeltételek mellett ezért a társaságért abban a helyzetben, amelyben – különösen az állami támogatás nyújtását követően – található, kész volt fizetni, a támogatási elemet piaci áron értékelték és a vételárba beszámították. Ilyen körülmények között a vevő nem tekinthető úgy, hogy előnyben részesült a piacon működő többi gazdasági szereplőhöz képest (e tekintetben lásd a C-390/98. sz. Banks-ügyben 2001. szeptember 20-én hozott ítélet, [EBHT 2001., I-6117 o.] 77. pontját).
  A szóban forgó ügyben a jogellenes támogatásban részesülő vállalat megőrzi jogi személyiségét és saját nevében továbbra is folytatja az állami támogatással segített tevékenységeket. Ennélfogva rendszerint továbbra is ez a vállalat élvezi az említett támogatásokhoz kapcsolódó versenyelőnyt, és ezért ezt a vállalatot kell kötelezni a támogatásokkal megegyező összeg visszafizetésére. [...]” |
| --- | --- |

(138)

A részvényügylet tekintetében a Bíróság megállapította, hogy: (30)

„[...] ha egy olyan vállalkozást, amely jogellenes támogatásban részesült, piaci áron vásárolnak meg, vagyis azon a legmagasabb áron, amelyet egy magánbefektető normál versenyfeltételek mellett ezért a társaságért abban a helyzetben, amelyben – különösen az állami támogatás nyújtását követően – található, kész volt fizetni, a támogatási elemet piaci áron értékelték és a vételárba beszámították. Ilyen körülmények között a vevő nem tekinthető úgy, hogy előnyben részesült a piacon működő többi gazdasági szereplőhöz képest (e tekintetben lásd a C-390/98. sz. Banks-ügyben 2001. szeptember 20-én hozott ítélet, [EBHT 2001., I-6117 o.] 77. pontját).

A szóban forgó ügyben a jogellenes támogatásban részesülő vállalat megőrzi jogi személyiségét és saját nevében továbbra is folytatja az állami támogatással segített tevékenységeket. Ennélfogva rendszerint továbbra is ez a vállalat élvezi az említett támogatásokhoz kapcsolódó versenyelőnyt, és ezért ezt a vállalatot kell kötelezni a támogatásokkal megegyező összeg visszafizetésére. [...]”

| (139) | Ami az eszközügyletet illeti, a Bíróság a következőképpen fogalmaz: (31)

  „Természetesen lehetőség van arra, hogy – amennyiben a leválasztott vállalatokat azzal a céllal hozták létre, hogy a támogatást kapott de csődbe került vállalat tevékenységének egy részét folytassák – ezektől a vállalatoktól szükség esetén a támogatás visszafizetése követelhető legyen, amennyiben megállapítást nyer, hogy azok továbbra is hasznot húznak a kapott támogatásból eredő versenyelőnyből. Ilyen helyzet többek között akkor állhat fenn, ha a leválasztott vállalatok a piaci feltételeknek megfelelő ellenár megfizetése nélkül felvásárolják a felszámolás alatt álló társaság eszközeit, vagy ha megállapítást nyer, hogy az ilyen vállalatok létrehozása a támogatások visszatérítésére vonatkozó kötelezettség megkerülését eredményezte.” |
| --- | --- |

(139)

Ami az eszközügyletet illeti, a Bíróság a következőképpen fogalmaz: (31)

„Természetesen lehetőség van arra, hogy – amennyiben a leválasztott vállalatokat azzal a céllal hozták létre, hogy a támogatást kapott de csődbe került vállalat tevékenységének egy részét folytassák – ezektől a vállalatoktól szükség esetén a támogatás visszafizetése követelhető legyen, amennyiben megállapítást nyer, hogy azok továbbra is hasznot húznak a kapott támogatásból eredő versenyelőnyből. Ilyen helyzet többek között akkor állhat fenn, ha a leválasztott vállalatok a piaci feltételeknek megfelelő ellenár megfizetése nélkül felvásárolják a felszámolás alatt álló társaság eszközeit, vagy ha megállapítást nyer, hogy az ilyen vállalatok létrehozása a támogatások visszatérítésére vonatkozó kötelezettség megkerülését eredményezte.”

| (140) | Ugyanez a megkülönböztetés érvényesül a Seleco-ítéletben is. (32) Ebben az ítéletében a Bíróság megerősíti, hogy a Bizottság kényszer esetén előírhatja, hogy a visszafizettetés ne korlátozódjon az eredeti vállalatra, hanem azt a termelésátruházás révén az utóbbi tevékenységét folytató vállalkozásra is kiterjesszék, amennyiben az átruházás bizonyos elemeiből megállapítható a két jogalany közötti gazdasági folytonosság. A Bíróság továbbá elfogadta, hogy a következő mutatók relevánsak a gazdasági folytonosság meghatározása szempontjából: az átruházás tárgya (eszközök és kötelezettségek, a munkaerő fenntartása, csoportos eszközök), az átruházás ára, az átvevő vagy az eredeti vállalat részvényeseinek vagy tulajdonosainak személyazonossága, az átruházás időpontja (a vizsgálat megkezdését, az eljárás megindítását vagy a végleges határozatot követően), illetve a művelet gazdasági logikája. (33) |
| --- | --- |

(140)

Ugyanez a megkülönböztetés érvényesül a Seleco-ítéletben is. (32) Ebben az ítéletében a Bíróság megerősíti, hogy a Bizottság kényszer esetén előírhatja, hogy a visszafizettetés ne korlátozódjon az eredeti vállalatra, hanem azt a termelésátruházás révén az utóbbi tevékenységét folytató vállalkozásra is kiterjesszék, amennyiben az átruházás bizonyos elemeiből megállapítható a két jogalany közötti gazdasági folytonosság. A Bíróság továbbá elfogadta, hogy a következő mutatók relevánsak a gazdasági folytonosság meghatározása szempontjából: az átruházás tárgya (eszközök és kötelezettségek, a munkaerő fenntartása, csoportos eszközök), az átruházás ára, az átvevő vagy az eredeti vállalat részvényeseinek vagy tulajdonosainak személyazonossága, az átruházás időpontja (a vizsgálat megkezdését, az eljárás megindítását vagy a végleges határozatot követően), illetve a művelet gazdasági logikája. (33)

| (141) | Helyénvalónak tűnik továbbá hangsúlyozni, hogy az SMI- és a Seleco-ügyben bírói felügyelet mellett zajló kollektív eljárás keretében került sor az eszközök értékesítésére. Az eladás csupán a kollektív eljárás alá vont vállalatok eszközeinek egy részét érintette. Ezenfelül a Bíróság szerint nem állapították meg, hogy az értékesítés nem piaci feltételekkel történt. |
| --- | --- |

(141)

Helyénvalónak tűnik továbbá hangsúlyozni, hogy az SMI- és a Seleco-ügyben bírói felügyelet mellett zajló kollektív eljárás keretében került sor az eszközök értékesítésére. Az eladás csupán a kollektív eljárás alá vont vállalatok eszközeinek egy részét érintette. Ezenfelül a Bíróság szerint nem állapították meg, hogy az értékesítés nem piaci feltételekkel történt.

| (142) | A Törvényszék a CDA-ítéletben (34) vizsgált egy eszközügyletet, és többek között ellenőrizte, hogy a szóban forgó ügyben vannak-e olyan jelek, amelyek alapján megállapítható a visszatérítési utasítás részleges eszközértékesítés útján történő megkerülése. A Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Bizottság a szóban forgó ügyben nem állapított meg ilyen szándékot, és hogy a CDA nem őrizte meg a nyújtott támogatások kedvezményéhez kapcsolódó versenyelőny tényleges élvezetét. A Törvényszék e megállapítását két tényelemre alapozta: az adásvétel az eszközök egy részére korlátozódott, amelyet egyben értékesítettek, és ezen eljárási mód (azaz az együttes értékesítés) magasabb összeg bevételezését tette lehetővé, mint amely a szóban forgó vagyoni elemek egyenkénti eladásával elérhető lett volna. |
| --- | --- |

(142)

A Törvényszék a CDA-ítéletben (34) vizsgált egy eszközügyletet, és többek között ellenőrizte, hogy a szóban forgó ügyben vannak-e olyan jelek, amelyek alapján megállapítható a visszatérítési utasítás részleges eszközértékesítés útján történő megkerülése. A Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Bizottság a szóban forgó ügyben nem állapított meg ilyen szándékot, és hogy a CDA nem őrizte meg a nyújtott támogatások kedvezményéhez kapcsolódó versenyelőny tényleges élvezetét. A Törvényszék e megállapítását két tényelemre alapozta: az adásvétel az eszközök egy részére korlátozódott, amelyet egyben értékesítettek, és ezen eljárási mód (azaz az együttes értékesítés) magasabb összeg bevételezését tette lehetővé, mint amely a szóban forgó vagyoni elemek egyenkénti eladásával elérhető lett volna.

| (143) | Ennélfogva a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházását a Bíróság és a Törvényszék által meghatározott feltételek fényében kell vizsgálni annak megállapítása céljából, hogy a visszafizettetési kötelezettség kiterjeszthető-e a Financière Sernamra és leányvállalataira, a Sernam Servicesre és az Asterre. |
| --- | --- |

(143)

Ennélfogva a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházását a Bíróság és a Törvényszék által meghatározott feltételek fényében kell vizsgálni annak megállapítása céljából, hogy a visszafizettetési kötelezettség kiterjeszthető-e a Financière Sernamra és leányvállalataira, a Sernam Servicesre és az Asterre.

| (144) | Elsőként, ami az eszközöknek és kötelezettségeknek a Sernam SA-ról a Sernam Xpressre történő együttes átruházását illeti – három pénzügyi kötelezettség (a Sernam SA által az SNCF csoporttól felvett tagi kölcsön, az „IBM – GPS” szerződéstől való elállásból fakadó kötelezettség és a 41 millió EUR összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettség) kivételével –, a Bizottság úgy véli, hogy ez az átruházás a vállalat egészét érintette (lásd a 3.2.3. szakaszt). A Sernam SA és a Sernam Xpress között tehát gazdasági folytonosság áll fenn. Ez megkülönbözteti a szóban forgó ügyet az SMI-, a Seleco- és a CDA-ítélet alapjául szolgáló tényektől, amelyek esetében csak az eszközök részleges értékesítésére került sor. Ezenfelül az átruházás vállalatcsoporton belül történt. Az átruházást a támogatás visszafizettetését elrendelő végleges bizottsági határozatot követően hajtották végre, és az gazdasági szempontból kizárólag azzal indokolható, hogy lehetővé teszi a Sernam SA tevékenységeinek folytatását anélkül, hogy eleget kellene tenni a „Sernam 2” határozat 3. cikkében előírt feltételeknek. Ennélfogva a gazdasági folytonosság igazolására a határozatban és a Seleco-ítéletben előírt valamennyi kritérium teljesül. |
| --- | --- |

(144)

Elsőként, ami az eszközöknek és kötelezettségeknek a Sernam SA-ról a Sernam Xpressre történő együttes átruházását illeti – három pénzügyi kötelezettség (a Sernam SA által az SNCF csoporttól felvett tagi kölcsön, az „IBM – GPS” szerződéstől való elállásból fakadó kötelezettség és a 41 millió EUR összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetésére vonatkozó kötelezettség) kivételével –, a Bizottság úgy véli, hogy ez az átruházás a vállalat egészét érintette (lásd a 3.2.3. szakaszt). A Sernam SA és a Sernam Xpress között tehát gazdasági folytonosság áll fenn. Ez megkülönbözteti a szóban forgó ügyet az SMI-, a Seleco- és a CDA-ítélet alapjául szolgáló tényektől, amelyek esetében csak az eszközök részleges értékesítésére került sor. Ezenfelül az átruházás vállalatcsoporton belül történt. Az átruházást a támogatás visszafizettetését elrendelő végleges bizottsági határozatot követően hajtották végre, és az gazdasági szempontból kizárólag azzal indokolható, hogy lehetővé teszi a Sernam SA tevékenységeinek folytatását anélkül, hogy eleget kellene tenni a „Sernam 2” határozat 3. cikkében előírt feltételeknek. Ennélfogva a gazdasági folytonosság igazolására a határozatban és a Seleco-ítéletben előírt valamennyi kritérium teljesül.

| (145) | A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a Sernam Xpressre történő átruházás nem felel meg a piaci feltételeknek. Erre az átruházásra negatív áron került sor, és azt nem átlátható és nyílt eljárás eredményeképpen hajtották végre (lásd a 3.2.5. szakaszt). A Sernam Xpresst 2005 és 2008 között ért veszteségek fedezésére szolgáló működési támogatásnak tekinthető 57 millió EUR összegű negatív árhoz (35) hozzá kell adni az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló és elengedett 38,5 millió EUR összegű követelését (lásd a (27) preambulumbekezdést). Végezetül a Bizottság azt is megjegyzi, hogy a Sernam SA tulajdonában maradt kötelezettségek harmadik felekkel és nem az SNCF-fel szemben fennálló tartozások. Az 57 millió EUR összegű tőkeinjekcióval az SNCF lehetővé tette a Sernam Xpress számára, hogy legalább a 2005 és 2008 közötti időszakban maradéktalanul teljesítse ezeket a követeléseket. Ellenkező esetben, ha az SNCF kizárólag pozitív áron értékesítette volna eszközeit, a Sernam SA harmadik felekkel szemben fennálló tartozásait csak az értékesítésből származó bevétel erejéig törlesztették volna. Ez is arra utal, hogy az SNCF és a Financière Sernam közötti szerződéses egyensúly nem felel meg a piaci feltételeknek. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a Sernam Xpressre történő átruházás nem felel meg a piaci feltételeknek. Erre az átruházásra negatív áron került sor, és azt nem átlátható és nyílt eljárás eredményeképpen hajtották végre (lásd a 3.2.5. szakaszt). A Sernam Xpresst 2005 és 2008 között ért veszteségek fedezésére szolgáló működési támogatásnak tekinthető 57 millió EUR összegű negatív árhoz (35) hozzá kell adni az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló és elengedett 38,5 millió EUR összegű követelését (lásd a (27) preambulumbekezdést). Végezetül a Bizottság azt is megjegyzi, hogy a Sernam SA tulajdonában maradt kötelezettségek harmadik felekkel és nem az SNCF-fel szemben fennálló tartozások. Az 57 millió EUR összegű tőkeinjekcióval az SNCF lehetővé tette a Sernam Xpress számára, hogy legalább a 2005 és 2008 közötti időszakban maradéktalanul teljesítse ezeket a követeléseket. Ellenkező esetben, ha az SNCF kizárólag pozitív áron értékesítette volna eszközeit, a Sernam SA harmadik felekkel szemben fennálló tartozásait csak az értékesítésből származó bevétel erejéig törlesztették volna. Ez is arra utal, hogy az SNCF és a Financière Sernam közötti szerződéses egyensúly nem felel meg a piaci feltételeknek.

| (146) | Megállapítható az is, hogy az 57 millió EUR-s negatív ár magasabb, mint a sikertelen ajánlati felhívásra érkezett legjobb ajánlat, amelynek értéke 56,4 millió EUR volt (a második fordulóban tett ajánlat [5. pályázó]). |
| --- | --- |

(146)

Megállapítható az is, hogy az 57 millió EUR-s negatív ár magasabb, mint a sikertelen ajánlati felhívásra érkezett legjobb ajánlat, amelynek értéke 56,4 millió EUR volt (a második fordulóban tett ajánlat [5. pályázó]).

| (147) | Az átruházásnak köszönhetően a Sernam Xpress mentesült a Sernam SA-t terhelő 41 millió EUR visszatérítésére vonatkozó utasítás teljesítése alól, és a szóban forgó támogatás visszafizetése, valamint a „Sernam 2” határozat 3. cikkében foglalt feltételek teljesítése nélkül folytathatta a Sernam SA tevékenységeit. |
| --- | --- |

(147)

Az átruházásnak köszönhetően a Sernam Xpress mentesült a Sernam SA-t terhelő 41 millió EUR visszatérítésére vonatkozó utasítás teljesítése alól, és a szóban forgó támogatás visszafizetése, valamint a „Sernam 2” határozat 3. cikkében foglalt feltételek teljesítése nélkül folytathatta a Sernam SA tevékenységeit.

| (148) | Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Sernam Xpressre történő átruházása nyomán a Sernam Xpress megőrizte a nyújtott támogatások kedvezményéhez kapcsolódó versenyelőny tényleges élvezetét. A két társaság között gazdasági folytonosság állt fenn, és az átruházás a Sernam SA-t kötő visszatérítési utasítás megkerülésének tekinthető. |
| --- | --- |

(148)

Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Sernam Xpressre történő átruházása nyomán a Sernam Xpress megőrizte a nyújtott támogatások kedvezményéhez kapcsolódó versenyelőny tényleges élvezetét. A két társaság között gazdasági folytonosság állt fenn, és az átruházás a Sernam SA-t kötő visszatérítési utasítás megkerülésének tekinthető.

| (149) | Ahogyan azt az SMI- és a Seleco-ítélet kifejti, valamely jogellenes támogatásban részesülő társaság részvényeinek egy részvényes által harmadik fél részére történő értékesítése nem érinti a kedvezményezett társasággal szembeni visszatérítési kötelezettséget. Következésképpen a Sernam Xpress részvényeinek a Financière Sernam részére történő értékesítése nem mentesítette a Sernam Xpresst a 41 millió EUR összegű támogatás visszafizetésére irányuló kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(149)

Ahogyan azt az SMI- és a Seleco-ítélet kifejti, valamely jogellenes támogatásban részesülő társaság részvényeinek egy részvényes által harmadik fél részére történő értékesítése nem érinti a kedvezményezett társasággal szembeni visszatérítési kötelezettséget. Következésképpen a Sernam Xpress részvényeinek a Financière Sernam részére történő értékesítése nem mentesítette a Sernam Xpresst a 41 millió EUR összegű támogatás visszafizetésére irányuló kötelezettség alól.

| (150) | A Sernam Xpress és a Financière Sernam egyesülését követően a visszatérítési kötelezettség a Financière Sernamra szállt. A Financière Sernam és leányvállalatai, azaz a Sernam Services és az Aster ráadásul a Sernam SA és a Sernam Xpress tevékenységét folytatják, és így továbbra is részesülnek a kezdetben a Sernam SA részére odaítélt 41 millió EUR összegű támogatásból. |
| --- | --- |

(150)

A Sernam Xpress és a Financière Sernam egyesülését követően a visszatérítési kötelezettség a Financière Sernamra szállt. A Financière Sernam és leányvállalatai, azaz a Sernam Services és az Aster ráadásul a Sernam SA és a Sernam Xpress tevékenységét folytatják, és így továbbra is részesülnek a kezdetben a Sernam SA részére odaítélt 41 millió EUR összegű támogatásból.

| (151) | Ezenkívül, az alábbi 3.4. szakaszban ismertetett okok miatt a francia hatóságok által a piacgazdasági magánbefektető elvének alkalmazása alapján megfogalmazott érveket el kell vetni. |
| --- | --- |

(151)

Ezenkívül, az alábbi 3.4. szakaszban ismertetett okok miatt a francia hatóságok által a piacgazdasági magánbefektető elvének alkalmazása alapján megfogalmazott érveket el kell vetni.

3.4.   A SERNAM XPRESS JAVÁRA NYÚJTOTT ÚJ TÁMOGATÁSOK

| (152) | A 2005. július 21-i egyetértési megállapodás több olyan intézkedést ír elő, amelyek új támogatásnak minősülhetnek (vö. a fenti (36) preambulumbekezdéssel). A Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy ezek az intézkedések új támogatásnak minősülnek-e, és hogy adott esetben a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilváníthatók-e. |
| --- | --- |

(152)

A 2005. július 21-i egyetértési megállapodás több olyan intézkedést ír elő, amelyek új támogatásnak minősülhetnek (vö. a fenti (36) preambulumbekezdéssel). A Bizottságnak ellenőriznie kell, hogy ezek az intézkedések új támogatásnak minősülnek-e, és hogy adott esetben a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilváníthatók-e.

| (153) | A francia hatóságok szerint mindezek az intézkedések megfelelnek a piacgazdasági magánbefektető elvének. Az SNCF az átlátható és nyílt ajánlati felhívásra a legjobb ajánlatot benyújtó társaságra ruházta át a Sernam SA tevékenységeit, és az ajánlat, még ha negatív árat tartalmaz is, kedvezőbb a részvényes állam számára, mint a Sernam felszámolása. |
| --- | --- |

(153)

A francia hatóságok szerint mindezek az intézkedések megfelelnek a piacgazdasági magánbefektető elvének. Az SNCF az átlátható és nyílt ajánlati felhívásra a legjobb ajánlatot benyújtó társaságra ruházta át a Sernam SA tevékenységeit, és az ajánlat, még ha negatív árat tartalmaz is, kedvezőbb a részvényes állam számára, mint a Sernam felszámolása.

| (154) | A Bizottság úgy véli, hogy a támogatás visszafizettetése esetén nem helyénvaló a magánbefektető elvének alkalmazása. Valamely támogatás visszafizettetésekor az állam az uniós jogból fakadó kötelezettségei jogcímén, nem pedig részvényes államként jár el. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság úgy véli, hogy a támogatás visszafizettetése esetén nem helyénvaló a magánbefektető elvének alkalmazása. Valamely támogatás visszafizettetésekor az állam az uniós jogból fakadó kötelezettségei jogcímén, nem pedig részvényes államként jár el.

| (155) | A Bizottság ezenfelül megjegyzi, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése az eszközértékesítést a 3. cikk (1) bekezdésében előírt kompenzációs intézkedésekkel egyenértékűként határozta meg. A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (36) 40. pontja értelmében valamely veszteséges tevékenység átruházása nem tekinthető kompenzációs intézkedésnek. Az SNCF és a Financière Sernam által közösen elfogadott negatív ár azt bizonyítja, hogy veszteséges tevékenység átruházásáról van szó, amely nem lehet egy kompenzációs intézkedéssel egyenértékű. A szóban forgó ügyben a negatív ár a vállalatnak nyújtott működési támogatás összegének felel meg, amely tehát természetéből adódóan nem alkalmas a versenytorzulások csökkentésére. |
| --- | --- |

(155)

A Bizottság ezenfelül megjegyzi, hogy a „Sernam 2” határozat 3. cikkének (2) bekezdése az eszközértékesítést a 3. cikk (1) bekezdésében előírt kompenzációs intézkedésekkel egyenértékűként határozta meg. A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (36) 40. pontja értelmében valamely veszteséges tevékenység átruházása nem tekinthető kompenzációs intézkedésnek. Az SNCF és a Financière Sernam által közösen elfogadott negatív ár azt bizonyítja, hogy veszteséges tevékenység átruházásáról van szó, amely nem lehet egy kompenzációs intézkedéssel egyenértékű. A szóban forgó ügyben a negatív ár a vállalatnak nyújtott működési támogatás összegének felel meg, amely tehát természetéből adódóan nem alkalmas a versenytorzulások csökkentésére.

| (156) | Mindemellett, ha elfogadnánk a Franciaország által képviselt álláspontot, az ország mentesülne azon kötelezettsége alól, hogy a Sernam SA-val és az annak gazdasági tevékenységét folytató valamennyi társasággal visszafizettesse a „Sernam 2” határozatban összeegyeztethetetlennek nyilvánított 41 millió EUR összegű támogatást, valamint a visszaélésszerűen felhasznált 503 millió EUR összegű támogatást. Egy ilyen eredmény nyilvánvalóan ellentétes volna a Bíróság ítélkezési gyakorlatával, amelynek értelmében a tagállamot felkérik, hogy minden rendelkezésére álló jogi lehetőséget kihasználva, akár a vállalat eszközeinek lefoglalásával vagy szükség esetén, ha a vállalat nem tudja teljesíteni a szóban forgó kifizetést, annak felszámolás alá helyezésével haladéktalanul fizettesse vissza a támogatást. (37) |
| --- | --- |

(156)

Mindemellett, ha elfogadnánk a Franciaország által képviselt álláspontot, az ország mentesülne azon kötelezettsége alól, hogy a Sernam SA-val és az annak gazdasági tevékenységét folytató valamennyi társasággal visszafizettesse a „Sernam 2” határozatban összeegyeztethetetlennek nyilvánított 41 millió EUR összegű támogatást, valamint a visszaélésszerűen felhasznált 503 millió EUR összegű támogatást. Egy ilyen eredmény nyilvánvalóan ellentétes volna a Bíróság ítélkezési gyakorlatával, amelynek értelmében a tagállamot felkérik, hogy minden rendelkezésére álló jogi lehetőséget kihasználva, akár a vállalat eszközeinek lefoglalásával vagy szükség esetén, ha a vállalat nem tudja teljesíteni a szóban forgó kifizetést, annak felszámolás alá helyezésével haladéktalanul fizettesse vissza a támogatást. (37)

| (157) | A franciaországi álláspont elfogadása egyúttal egy magántársaság állami vállalattal szembeni hátrányos megkülönböztetését vonná maga után. Noha az állam a magánvállalattal szemben akár annak felszámolásáig is érvényesítené a követelését, az állami vállalat kizárólag azzal a feltétellel kerülhetné el ezt a sorsot, hogy az államnak kevesebbe kerül negatív áron értékesítenie azt, mint visszafizettetni a vállalatnak nyújtott jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásokat. |
| --- | --- |

(157)

A franciaországi álláspont elfogadása egyúttal egy magántársaság állami vállalattal szembeni hátrányos megkülönböztetését vonná maga után. Noha az állam a magánvállalattal szemben akár annak felszámolásáig is érvényesítené a követelését, az állami vállalat kizárólag azzal a feltétellel kerülhetné el ezt a sorsot, hogy az államnak kevesebbe kerül negatív áron értékesítenie azt, mint visszafizettetni a vállalatnak nyújtott jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatásokat.

| (158) | A Bizottság ennélfogva úgy véli, Franciaország nem hivatkozhat a piacgazdasági magánbefektető elvére azért, hogy ezáltal a 2005. július 21-i egyetértési megállapodásban előirányzott intézkedéseket kivonja az állami támogatás fogalmának hatálya alól. |
| --- | --- |

(158)

A Bizottság ennélfogva úgy véli, Franciaország nem hivatkozhat a piacgazdasági magánbefektető elvére azért, hogy ezáltal a 2005. július 21-i egyetértési megállapodásban előirányzott intézkedéseket kivonja az állami támogatás fogalmának hatálya alól.

| (159) | Meg kell tehát állapítani, hogy a kérdéses intézkedések előnyhöz juttatták-e a Sernam Xpresst és a Financière Sernamot. Mivel e két vállalat később egyesült, nem kell megkülönböztetni az egyik vagy a másik javára biztosított előnyöket. A támogatás meglétének három további feltétele egyaránt teljesül: az intézkedéseket egy állami vállalat, az SNCF forrásaiból biztosították; az SNCF rendkívül szigorú állami felügyelet alatt álló közjogi szervezetnek (EPIC) minősül; az előny nyújtása tehát szintén az államnak tulajdonítható. Mivel a Sernam Xpress/a Financière Sernam az Unión belül nyílt versenypiacként működő közúti szállítási ágazatban tevékenykedik, fennáll a veszélye, hogy az előny versenytorzulásokat eredményez és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(159)

Meg kell tehát állapítani, hogy a kérdéses intézkedések előnyhöz juttatták-e a Sernam Xpresst és a Financière Sernamot. Mivel e két vállalat később egyesült, nem kell megkülönböztetni az egyik vagy a másik javára biztosított előnyöket. A támogatás meglétének három további feltétele egyaránt teljesül: az intézkedéseket egy állami vállalat, az SNCF forrásaiból biztosították; az SNCF rendkívül szigorú állami felügyelet alatt álló közjogi szervezetnek (EPIC) minősül; az előny nyújtása tehát szintén az államnak tulajdonítható. Mivel a Sernam Xpress/a Financière Sernam az Unión belül nyílt versenypiacként működő közúti szállítási ágazatban tevékenykedik, fennáll a veszélye, hogy az előny versenytorzulásokat eredményez és érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

3.4.1.   A Sernam SA SNCF általi, 57 millió EUR összegű feltőkésítése

| (160) | A Sernam SA SNCF általi, 57 millió EUR összegű feltőkésítése révén a Sernam SA jelentős gazdasági előnyhöz jutott, amellyel versenytársai nem rendelkeznek. Ezt az előnyt később a többi eszközzel és kötelezettséggel együtt a Sernam Xpressre ruházták át. |
| --- | --- |

(160)

A Sernam SA SNCF általi, 57 millió EUR összegű feltőkésítése révén a Sernam SA jelentős gazdasági előnyhöz jutott, amellyel versenytársai nem rendelkeznek. Ezt az előnyt később a többi eszközzel és kötelezettséggel együtt a Sernam Xpressre ruházták át.

3.4.2.   A Sernam Xpress SNCF általi, 2 millió EUR összegű feltőkésítése

| (161) | A Sernam Xpress SNCF általi, 2 millió EUR összegű feltőkésítése révén a Sernam Xpress jelentős gazdasági előnyhöz jutott, amellyel versenytársai nem rendelkeznek. A Bizottság mindazonáltal megjegyzi, hogy az SNCF a Financière Sernamtól 2 millió EUR összegű kifizetésben részesült, amely kiegyenlíti a 2 millió EUR összegű feltőkésítést, következésképpen az nem biztosított előnyt. |
| --- | --- |

(161)

A Sernam Xpress SNCF általi, 2 millió EUR összegű feltőkésítése révén a Sernam Xpress jelentős gazdasági előnyhöz jutott, amellyel versenytársai nem rendelkeznek. A Bizottság mindazonáltal megjegyzi, hogy az SNCF a Financière Sernamtól 2 millió EUR összegű kifizetésben részesült, amely kiegyenlíti a 2 millió EUR összegű feltőkésítést, következésképpen az nem biztosított előnyt.

3.4.3.   A Sernam SA-val szembeni követelések SNCF általi elengedése

| (162) | A (33) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása nem tartalmazta az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló két, összesen 38,5 millió EUR összegű követelését. A követelésről való lemondással az SNCF az annak összegével megegyező előnyt biztosít a Sernam Xpress/a Financière Sernam javára. |
| --- | --- |

(162)

A (33) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása nem tartalmazta az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló két, összesen 38,5 millió EUR összegű követelését. A követelésről való lemondással az SNCF az annak összegével megegyező előnyt biztosít a Sernam Xpress/a Financière Sernam javára.

3.4.4.   Az SNCF által nyújtott garanciák

| (163) | A Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásakor az SNCF a következő garanciákat nyújtotta:






  — | vállalta, hogy az előírt határidőn belül, késés esetén 1 millió EUR kötbérfizetés terhe mellett befejezi a TBE hasznosításához szükséges külön telephely (Valenton) berendezését; |
| --- | --- | --- |

(163)

A Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásakor az SNCF a következő garanciákat nyújtotta:

—

vállalta, hogy az előírt határidőn belül, késés esetén 1 millió EUR kötbérfizetés terhe mellett befejezi a TBE hasznosításához szükséges külön telephely (Valenton) berendezését;

| — | vállalta, hogy legfeljebb 3 millió EUR különbözetig viseli az új üzemeltetési helyek bérleti díja esetleges emelkedésének költségeit; |
| --- | --- |

—

vállalta, hogy legfeljebb 3 millió EUR különbözetig viseli az új üzemeltetési helyek bérleti díja esetleges emelkedésének költségeit;

| — | három évvel meghosszabbította a Sernamhoz kirendelt [...] vasutasok visszatérési jogát; |
| --- | --- |

—

három évvel meghosszabbította a Sernamhoz kirendelt [...] vasutasok visszatérési jogát;

| — | három évvel meghosszabbította a Sernam [...] munkavállalói számára (a Sernam általi) elbocsátás esetén az SNCF-en belüli újbóli elhelyezkedési lehetőséget biztosító szociális jegyzőkönyvet; |
| --- | --- |

—

három évvel meghosszabbította a Sernam [...] munkavállalói számára (a Sernam általi) elbocsátás esetén az SNCF-en belüli újbóli elhelyezkedési lehetőséget biztosító szociális jegyzőkönyvet;

| — | az SNCF szavatolta az „expressz zárt tehervonat (TBE) fenntartását” (38) és a TBE-hez való hozzáférést (39). E célból az SNCF 3 millió EUR-t fizetett a Sernam Xpressnek. |
| --- | --- |

—

az SNCF szavatolta az „expressz zárt tehervonat (TBE) fenntartását” (38) és a TBE-hez való hozzáférést (39). E célból az SNCF 3 millió EUR-t fizetett a Sernam Xpressnek.

| (164) | Az első két garancia tekintetében egyértelmű, hogy előnyhöz juttatják a Sernam Xpresst/a Financière Sernamot. Valójában e két garancia hiányában a Sernam Xpressnek/a Financière Sernamnak magának kellett volna viselnie az érintett költségeket. |
| --- | --- |

(164)

Az első két garancia tekintetében egyértelmű, hogy előnyhöz juttatják a Sernam Xpresst/a Financière Sernamot. Valójában e két garancia hiányában a Sernam Xpressnek/a Financière Sernamnak magának kellett volna viselnie az érintett költségeket.

| (165) | A TBE-re vonatkozó garanciákat illetően a Bizottság úgy véli, hogy azok jelentős mértékben csökkentik a Sernam Xpress/a Financière Sernam által vállalt kockázatot. Ezáltal tehát előnyt biztosítanak számukra. |
| --- | --- |

(165)

A TBE-re vonatkozó garanciákat illetően a Bizottság úgy véli, hogy azok jelentős mértékben csökkentik a Sernam Xpress/a Financière Sernam által vállalt kockázatot. Ezáltal tehát előnyt biztosítanak számukra.

| (166) | Franciaország szerint a vasutasoknak nyújtott garanciák tényleges kedvezményezettje az SNCF. Az SNCF bizonyos számú vasutast rendelt ki a Sernam SA-hoz. E vasutasoknak, akiknek a költségeit a Sernam SA viselte, egyszerű kérelem alapján jogukban állt visszatérni az SNCF-hez. Tekintettel a privatizáció által keltett lehetséges aggodalmakra, az SNCF meghosszabbította azt az időszakot, amely alatt a vasutasok élhettek ezen jogukkal, hogy elkerülje az SNCF-re jóval nagyobb terhet rovó tömeges visszatérésüket. |
| --- | --- |

(166)

Franciaország szerint a vasutasoknak nyújtott garanciák tényleges kedvezményezettje az SNCF. Az SNCF bizonyos számú vasutast rendelt ki a Sernam SA-hoz. E vasutasoknak, akiknek a költségeit a Sernam SA viselte, egyszerű kérelem alapján jogukban állt visszatérni az SNCF-hez. Tekintettel a privatizáció által keltett lehetséges aggodalmakra, az SNCF meghosszabbította azt az időszakot, amely alatt a vasutasok élhettek ezen jogukkal, hogy elkerülje az SNCF-re jóval nagyobb terhet rovó tömeges visszatérésüket.

| (167) | A Bizottság úgy véli, hogy e garancia hiányában a vasutasok a tevékenységek átruházásakor nagy valószínűséggel kérelmezték volna az SNCF-hez történő visszatérésüket. A Sernam Xpressnek ezeket a vasutasokat magánjogi státusban lévő új alkalmazottakkal kellett volna pótolnia. A Bizottság véleménye szerint a szóban forgó ügyben valószínűsíthető, hogy az új munkavállalók a vasutasoknál alacsonyabb fizetést kaptak volna, ami ellensúlyozta volna az előbbiek korlátozottabb tapasztalataiból vagy a nagyszámú új munkavállaló rendkívül rövid idő alatti felvételével kapcsolatos nehézségekből eredő, a Sernam Xpresst terhelő többletköltségeket. |
| --- | --- |

(167)

A Bizottság úgy véli, hogy e garancia hiányában a vasutasok a tevékenységek átruházásakor nagy valószínűséggel kérelmezték volna az SNCF-hez történő visszatérésüket. A Sernam Xpressnek ezeket a vasutasokat magánjogi státusban lévő új alkalmazottakkal kellett volna pótolnia. A Bizottság véleménye szerint a szóban forgó ügyben valószínűsíthető, hogy az új munkavállalók a vasutasoknál alacsonyabb fizetést kaptak volna, ami ellensúlyozta volna az előbbiek korlátozottabb tapasztalataiból vagy a nagyszámú új munkavállaló rendkívül rövid idő alatti felvételével kapcsolatos nehézségekből eredő, a Sernam Xpresst terhelő többletköltségeket.

| (168) | Ami az újbóli elhelyezkedésre vonatkozó garancia három évvel történő meghosszabbítását illeti, Franciaország úgy véli, hogy az az SNCF által egyes munkavállalók részére biztosított egyedi jog. A megállapodásnak sem a Financière Sernam, sem a Sernam Xpress nem részes fele. |
| --- | --- |

(168)

Ami az újbóli elhelyezkedésre vonatkozó garancia három évvel történő meghosszabbítását illeti, Franciaország úgy véli, hogy az az SNCF által egyes munkavállalók részére biztosított egyedi jog. A megállapodásnak sem a Financière Sernam, sem a Sernam Xpress nem részes fele.

| (169) | A Bizottság nem ért egyet ezzel az elemzéssel. E garancia hatására a munkavállalók az adott időszakban szívesebben maradnak a Sernam Xpress foglalkoztatásában, ám ez utóbbinak ezért semmilyen többletköltséget nem kell viselnie. |
| --- | --- |

(169)

A Bizottság nem ért egyet ezzel az elemzéssel. E garancia hatására a munkavállalók az adott időszakban szívesebben maradnak a Sernam Xpress foglalkoztatásában, ám ez utóbbinak ezért semmilyen többletköltséget nem kell viselnie.

| (170) | A Bizottság megállapítja, hogy az SNCF által a 2005. július 21-i egyetértési megállapodásban nyújtott garanciák a vasutasoknak nyújtott garancia kivételével előnyhöz juttatják a Sernam Xpresst/a Financière Sernamot. |
| --- | --- |

(170)

A Bizottság megállapítja, hogy az SNCF által a 2005. július 21-i egyetértési megállapodásban nyújtott garanciák a vasutasoknak nyújtott garancia kivételével előnyhöz juttatják a Sernam Xpresst/a Financière Sernamot.

| (171) | Noha az első három garancia értéke könnyen számszerűsíthető (1 millió EUR, 3 millió EUR, illetve 3 millió EUR), a munkavállalók újbóli elhelyezkedésére vonatkozó garancia esetében más a helyzet. Franciaországnak meg kell határoznia, hogy e garanciák hiányában ugyanazon célkitűzés eléréséhez a Sernam Xpressnek/a Financière Sernamnak milyen mértékű fizetésemelést kellett volna biztosítania az alkalmazottak részére. |
| --- | --- |

(171)

Noha az első három garancia értéke könnyen számszerűsíthető (1 millió EUR, 3 millió EUR, illetve 3 millió EUR), a munkavállalók újbóli elhelyezkedésére vonatkozó garancia esetében más a helyzet. Franciaországnak meg kell határoznia, hogy e garanciák hiányában ugyanazon célkitűzés eléréséhez a Sernam Xpressnek/a Financière Sernamnak milyen mértékű fizetésemelést kellett volna biztosítania az alkalmazottak részére.

3.4.5.   Az eladási ár

| (172) | Az eljárást megindító határozat (164) preambulumbekezdésében a Bizottság azzal kapcsolatban is kételyeinek adott hangot, hogy vajon a Financière Sernam által „kifizetett” negatív ár valóban megfelelt-e a piaci árnak. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy időközben a Sernam Xpress és a Financière Sernam egyesült, és hogy a Financière Sernam részére nyújtott, túlságosan magas negatív árban megnyilvánuló lehetséges támogatás összege nem haladná meg a Sernam Xpress által új támogatásként kapott 57 millió EUR összegű támogatást. Ennélfogva a vevő részére nyújtott lehetséges támogatás kérdéséről a későbbiekben nem kell határozni. |
| --- | --- |

(172)

Az eljárást megindító határozat (164) preambulumbekezdésében a Bizottság azzal kapcsolatban is kételyeinek adott hangot, hogy vajon a Financière Sernam által „kifizetett” negatív ár valóban megfelelt-e a piaci árnak. E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy időközben a Sernam Xpress és a Financière Sernam egyesült, és hogy a Financière Sernam részére nyújtott, túlságosan magas negatív árban megnyilvánuló lehetséges támogatás összege nem haladná meg a Sernam Xpress által új támogatásként kapott 57 millió EUR összegű támogatást. Ennélfogva a vevő részére nyújtott lehetséges támogatás kérdéséről a későbbiekben nem kell határozni.

3.4.6.   Az új támogatások létezésére vonatkozó következtetés

| (173) | A 2005. július 21-i egyetértési megállapodásban foglalt és e 3.4. szakaszban bemutatott intézkedések a Sernam Xpress/a Financière Sernam részére nyújtott új támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(173)

A 2005. július 21-i egyetértési megállapodásban foglalt és e 3.4. szakaszban bemutatott intézkedések a Sernam Xpress/a Financière Sernam részére nyújtott új támogatásnak minősülnek.

3.4.7.   A belső piaccal való összeegyeztethetetlenség és visszafizettetés

| (174) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében a tagállam feladata, hogy hivatkozzon a támogatás összeegyeztethetőségét igazoló okokra. Mivel Franciaország nem nevezte meg az összeegyeztethetőség indokait, a Bizottság megállapítja, hogy ezek a támogatások összeegyeztethetetlenek a belső piaccal, és azok kamatokkal növelt összegét vissza kell fizettetni. |
| --- | --- |

(174)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata értelmében a tagállam feladata, hogy hivatkozzon a támogatás összeegyeztethetőségét igazoló okokra. Mivel Franciaország nem nevezte meg az összeegyeztethetőség indokait, a Bizottság megállapítja, hogy ezek a támogatások összeegyeztethetetlenek a belső piaccal, és azok kamatokkal növelt összegét vissza kell fizettetni.

| (175) | A támogatást a Financière Sernammal és leányvállalataival, azaz a Sernam Services-szel és az Asterrel kell visszafizettetni, amelyek jelenleg folytatják a korábban a (Financière Sernammal egyesült) Sernam Xpress által végzett és támogatásban részesült gazdasági tevékenységet. |
| --- | --- |

(175)

A támogatást a Financière Sernammal és leányvállalataival, azaz a Sernam Services-szel és az Asterrel kell visszafizettetni, amelyek jelenleg folytatják a korábban a (Financière Sernammal egyesült) Sernam Xpress által végzett és támogatásban részesült gazdasági tevékenységet.

3.5.   AZ ELÁLLÁSI JOGRÓL SZÓLÓ ZÁRADÉK

| (176) | A 2005. július 21-i egyetértési megállapodás tartalmaz egy elállási jogról szóló záradékot arra az esetre, ha az egyetértési megállapodás megkötését követő öt évben az Európai Bizottság kedvezőtlen határozatot hozna. Ez a záradék szintén új támogatásnak minősülhet. Ebben az esetben azonban a jogorvoslat e záradék alkalmazásának tilalma lenne. Mivel a záradékot a gyakorlatban nem alkalmazták, ez az eredmény megvalósult. Ennélfogva a szóban forgó záradék további vizsgálata nem szükséges. |
| --- | --- |

(176)

A 2005. július 21-i egyetértési megállapodás tartalmaz egy elállási jogról szóló záradékot arra az esetre, ha az egyetértési megállapodás megkötését követő öt évben az Európai Bizottság kedvezőtlen határozatot hozna. Ez a záradék szintén új támogatásnak minősülhet. Ebben az esetben azonban a jogorvoslat e záradék alkalmazásának tilalma lenne. Mivel a záradékot a gyakorlatban nem alkalmazták, ez az eredmény megvalósult. Ennélfogva a szóban forgó záradék további vizsgálata nem szükséges.

3.6.   A JOGOS ELVÁRÁS KÉRDÉSE

| (177) | A francia hatóságok azon érvelése, amely szerint az együttműködési kötelezettségüknek megfelelően a Bizottság felé tett jóhiszemű lépések (például a Bizottságnál tett, 2004. november 24-i látogatás és a 2004. december 21-i levél) jogos elvárást támasztottak bennük arra vonatkozóan, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása megfelel a „Sernam 2” határozatnak, és ezért az uniós jog nem vehető figyelembe. |
| --- | --- |

(177)

A francia hatóságok azon érvelése, amely szerint az együttműködési kötelezettségüknek megfelelően a Bizottság felé tett jóhiszemű lépések (például a Bizottságnál tett, 2004. november 24-i látogatás és a 2004. december 21-i levél) jogos elvárást támasztottak bennük arra vonatkozóan, hogy a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházása megfelel a „Sernam 2” határozatnak, és ezért az uniós jog nem vehető figyelembe.

| (178) | A Franciaország által közölt adatok valójában arra korlátozódtak, hogy tájékoztatták a Bizottságot az együttes eszközértékesítésre vonatkozó döntésről, a Sernam SA eszközeinek átruházását célzó művelet lényegi elemeit azonban nem ismertették részletesen. Különösen a Bizottsághoz intézett 2004. december 21-i tájékoztató mindössze az eszközátruházási folyamat egyes szervezési vonatkozásait mutatja be, továbbá a folyamat nyílt és átlátható jellegét említi, amelynek célja a 2005. június 30. előtti piaci áron történő értékesítés volt. |
| --- | --- |

(178)

A Franciaország által közölt adatok valójában arra korlátozódtak, hogy tájékoztatták a Bizottságot az együttes eszközértékesítésre vonatkozó döntésről, a Sernam SA eszközeinek átruházását célzó művelet lényegi elemeit azonban nem ismertették részletesen. Különösen a Bizottsághoz intézett 2004. december 21-i tájékoztató mindössze az eszközátruházási folyamat egyes szervezési vonatkozásait mutatja be, továbbá a folyamat nyílt és átlátható jellegét említi, amelynek célja a 2005. június 30. előtti piaci áron történő értékesítés volt.

| (179) | Következésképpen az alábbi szempontok egyikére sem hívták fel a Bizottság figyelmét:






  1. | az a tény, hogy a tervezett átruházás az eszközök és kötelezettségek egy másik jogi személynek (Sernam Xpress) történő csoporton belüli átadásával, majd e másik jogalany értékesítésével (részvényügylet) valósul meg; |
| --- | --- | --- |

(179)

Következésképpen az alábbi szempontok egyikére sem hívták fel a Bizottság figyelmét:

1.

az a tény, hogy a tervezett átruházás az eszközök és kötelezettségek egy másik jogi személynek (Sernam Xpress) történő csoporton belüli átadásával, majd e másik jogalany értékesítésével (részvényügylet) valósul meg;

| 2. | az a tény, hogy a kötelezettségek egy részét az eszközökkel együtt átruházzák, és hogy a Sernam SA csak a 41 millió EUR összegű támogatáshoz kapcsolódó visszatérítési utasítást, valamint az SNCF 38,5 millió EUR értékű követeléseit tartja meg kötelezettségként; |
| --- | --- |

2.

az a tény, hogy a kötelezettségek egy részét az eszközökkel együtt átruházzák, és hogy a Sernam SA csak a 41 millió EUR összegű támogatáshoz kapcsolódó visszatérítési utasítást, valamint az SNCF 38,5 millió EUR értékű követeléseit tartja meg kötelezettségként;

| 3. | az a tény, hogy negatív árú vételi ajánlat esetén Franciaország kész volt feltőkésíteni a Sernam SA-t és a Sernam Xpresst. |
| --- | --- |

3.

az a tény, hogy negatív árú vételi ajánlat esetén Franciaország kész volt feltőkésíteni a Sernam SA-t és a Sernam Xpresst.

| (180) | A fenti szempontokra vonatkozó tájékoztatás hiányában a Bizottság nem láthatta előre, hogy Franciaország végül hogyan fogja végrehajtani a „Sernam 2” határozatot. Éppen ellenkezőleg, a 2004. december 21-i tájékoztatás arra engedett következtetni, hogy az átruházásra az eszközök megkülönböztetése nélkül és pozitív áron került sor, mivel abban az állt, hogy „[a]z átruházás végrehajtását követően az ebből származó termékeket a Sernam jogi személy kötelezettségeinek, köztük az összeegyeztethetetlen támogatásnak a visszafizetésére használják fel, szokásos nemzeti eljárások keretében”. |
| --- | --- |

(180)

A fenti szempontokra vonatkozó tájékoztatás hiányában a Bizottság nem láthatta előre, hogy Franciaország végül hogyan fogja végrehajtani a „Sernam 2” határozatot. Éppen ellenkezőleg, a 2004. december 21-i tájékoztatás arra engedett következtetni, hogy az átruházásra az eszközök megkülönböztetése nélkül és pozitív áron került sor, mivel abban az állt, hogy „[a]z átruházás végrehajtását követően az ebből származó termékeket a Sernam jogi személy kötelezettségeinek, köztük az összeegyeztethetetlen támogatásnak a visszafizetésére használják fel, szokásos nemzeti eljárások keretében”.

| (181) | Még ha a Sernam SA eszközeiért kínált árak negatív jellegére tekintettel a feltőkésítés igénye (3. elem) csak az ajánlatok beérkezésekor merült is fel, Franciaországnak a 2004. december 21-i tájékoztató szövegezésekor elvben már legalább az eszközök és a kötelezettségek egy része együttes értékesítésének elvét (2. elem) ismernie kellett. A francia hatóságok mindenesetre nem hivatkozhatnak a jogos elvárás alkalmazására anélkül, hogy 2004. december 21-én vagy később önként tájékoztatták volna a Bizottságot a felsorolt lényegi elemekről. |
| --- | --- |

(181)

Még ha a Sernam SA eszközeiért kínált árak negatív jellegére tekintettel a feltőkésítés igénye (3. elem) csak az ajánlatok beérkezésekor merült is fel, Franciaországnak a 2004. december 21-i tájékoztató szövegezésekor elvben már legalább az eszközök és a kötelezettségek egy része együttes értékesítésének elvét (2. elem) ismernie kellett. A francia hatóságok mindenesetre nem hivatkozhatnak a jogos elvárás alkalmazására anélkül, hogy 2004. december 21-én vagy később önként tájékoztatták volna a Bizottságot a felsorolt lényegi elemekről.

| (182) | Végül és legfőképpen, ha a francia hatóságok nehézségekbe ütköztek a „Sernam 2” határozat végrehajtása során, a Bizottsághoz kellett volna fordulniuk annak érdekében, hogy közösen más jellegű megoldást találjanak, az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés elvével összhangban. A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (40) 3.2.3. szakasza megerősíti, hogy ezen általános elv alkalmazásakor valamely tagállam kizárólag a Bizottság előzetes tájékoztatását és jóváhagyását követően térhet el a szerkezetátalakítási tervtől. |
| --- | --- |

(182)

Végül és legfőképpen, ha a francia hatóságok nehézségekbe ütköztek a „Sernam 2” határozat végrehajtása során, a Bizottsághoz kellett volna fordulniuk annak érdekében, hogy közösen más jellegű megoldást találjanak, az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdésében foglalt lojális együttműködés elvével összhangban. A nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (40) 3.2.3. szakasza megerősíti, hogy ezen általános elv alkalmazásakor valamely tagállam kizárólag a Bizottság előzetes tájékoztatását és jóváhagyását követően térhet el a szerkezetátalakítási tervtől.

| (183) | Ezenfelül a Bizottság semmilyen módon nem adta beleegyezését a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához, amelyet Franciaország végrehajtott. |
| --- | --- |

(183)

Ezenfelül a Bizottság semmilyen módon nem adta beleegyezését a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásához, amelyet Franciaország végrehajtott.

| (184) | A Bizottság megállapítja, hogy sem Franciaország, sem a támogatás kedvezményezettje nem hivatkozhat a jogos elvárásra. |
| --- | --- |

(184)

A Bizottság megállapítja, hogy sem Franciaország, sem a támogatás kedvezményezettje nem hivatkozhat a jogos elvárásra.

4.   VISSZAFIZETTETÉS

| (185) | A Bizottság megállapította, hogy a „Sernam 2” határozatban foglalt feltételeket nem tartották tiszteletben. Következésképpen a „Sernam 2” határozatban engedélyezett támogatási intézkedések végrehajtása során a 659/1999/EK rendelet 16. cikke értelmében visszaéltek a támogatásokkal. Mivel Franciaország nem nevezte meg e támogatások összeegyeztethetőségének indokait, azok a belső piaccal összeegyeztethetetlenek. Franciaországnak ezért minden intézkedést meg kell hoznia e támogatások és azok kamatainak visszafizettetésére. |
| --- | --- |

(185)

A Bizottság megállapította, hogy a „Sernam 2” határozatban foglalt feltételeket nem tartották tiszteletben. Következésképpen a „Sernam 2” határozatban engedélyezett támogatási intézkedések végrehajtása során a 659/1999/EK rendelet 16. cikke értelmében visszaéltek a támogatásokkal. Mivel Franciaország nem nevezte meg e támogatások összeegyeztethetőségének indokait, azok a belső piaccal összeegyeztethetetlenek. Franciaországnak ezért minden intézkedést meg kell hoznia e támogatások és azok kamatainak visszafizettetésére.

| (186) | E támogatási intézkedések összege 503 millió EUR. Ennek egy részét különböző szerkezetátalakítási támogatások alkotják 2 938 millió FRF, azaz 448 millió EUR értékben. E támogatásokat a 2003. április 30-i határozat 3. táblázata ismerteti, amelynek legfontosabb elemei az alábbi táblázatban szerepelnek:






  (millió FRF) |
| --- | --- |
| Törzstőke | 44 |
| 2000. évi veszteségek finanszírozása | 698 |
| 2001. évi veszteségek finanszírozása | 252 |
| Szerkezetátalakítás finanszírozása: az SNCF hozzájárulása | 1 300 |
| Szerkezetátalakítás finanszírozása: az SNCF tagi kölcsöne | 250 |
| A vasutasokhoz kapcsolódó többletköltségek | 394 |
| Szerkezetátalakítási támogatás összesen | 2 938 |

(186)

E támogatási intézkedések összege 503 millió EUR. Ennek egy részét különböző szerkezetátalakítási támogatások alkotják 2 938 millió FRF, azaz 448 millió EUR értékben. E támogatásokat a 2003. április 30-i határozat 3. táblázata ismerteti, amelynek legfontosabb elemei az alábbi táblázatban szerepelnek:

(millió FRF)

Törzstőke

44

2000. évi veszteségek finanszírozása

698

2001. évi veszteségek finanszírozása

252

Szerkezetátalakítás finanszírozása: az SNCF hozzájárulása

1 300

Szerkezetátalakítás finanszírozása: az SNCF tagi kölcsöne

250

A vasutasokhoz kapcsolódó többletköltségek

394

Szerkezetátalakítási támogatás összesen

2 938

| (187) | Az 503 millió EUR összeget úgy kapjuk meg, ha ehhez hozzáadjuk a poggyász- és sajtótermék-szállítási szerződések keretében 34 millió EUR összegben, valamint az eszközszállítási szerződések keretében 21 millió EUR összegben kifizetett támogatásokat. |
| --- | --- |

(187)

Az 503 millió EUR összeget úgy kapjuk meg, ha ehhez hozzáadjuk a poggyász- és sajtótermék-szállítási szerződések keretében 34 millió EUR összegben, valamint az eszközszállítási szerződések keretében 21 millió EUR összegben kifizetett támogatásokat.

| (188) | További részletekért lásd a 2001. május 23-i„Sernam 1” határozatot. |
| --- | --- |

(188)

További részletekért lásd a 2001. május 23-i„Sernam 1” határozatot.

| (189) | A támogatás tényleges és azonnali visszafizettetése érdekében a francia hatóságok kötelesek közölni azt az időpontot, amikor az egyes támogatásokat a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották (41). A visszafizettetési kamatokat az intézkedések mindegyike esetén ettől a naptól, a 794/2004/EK rendelet V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani (42). |
| --- | --- |

(189)

A támogatás tényleges és azonnali visszafizettetése érdekében a francia hatóságok kötelesek közölni azt az időpontot, amikor az egyes támogatásokat a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották (41). A visszafizettetési kamatokat az intézkedések mindegyike esetén ettől a naptól, a 794/2004/EK rendelet V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani (42).

| (190) | Hasonlóképpen vissza kell fizettetni a „Sernam 2” határozatban már összeegyeztethetetlennek minősített 41 millió EUR támogatásnak az ugyanezzel a módszerrel kiszámított, kamatokkal növelt összegét. |
| --- | --- |

(190)

Hasonlóképpen vissza kell fizettetni a „Sernam 2” határozatban már összeegyeztethetetlennek minősített 41 millió EUR támogatásnak az ugyanezzel a módszerrel kiszámított, kamatokkal növelt összegét.

| (191) | Végül, az 57 millió EUR összegű feltőkésítés, az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló 38,5 millió EUR összegű követeléseinek elengedése, valamint a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásakor az SNCF által nyújtott garanciák – a vasutasoknak nyújtott garancia kivételével – szintén a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek. Ezeket az új támogatásokat az ugyanezzel a módszerrel kiszámított kamatok összegével növelve vissza kell fizettetni. A visszafizettetendő összegek kiszámításának módja tekintetében a Bizottság e határozat (171)–(189) preambulumbekezdésére hivatkozik. |
| --- | --- |

(191)

Végül, az 57 millió EUR összegű feltőkésítés, az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló 38,5 millió EUR összegű követeléseinek elengedése, valamint a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásakor az SNCF által nyújtott garanciák – a vasutasoknak nyújtott garancia kivételével – szintén a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek. Ezeket az új támogatásokat az ugyanezzel a módszerrel kiszámított kamatok összegével növelve vissza kell fizettetni. A visszafizettetendő összegek kiszámításának módja tekintetében a Bizottság e határozat (171)–(189) preambulumbekezdésére hivatkozik.

| (192) | A visszafizettetendő támogatási összeg meghatározása érdekében Franciaország figyelembe veheti az SNCF által a Sernam SA felszámolása során a 41 millió EUR összegű támogatás és kamatai, illetve a tagi kölcsön és kamatai címén kapott esetleges összegeket. |
| --- | --- |

(192)

A visszafizettetendő támogatási összeg meghatározása érdekében Franciaország figyelembe veheti az SNCF által a Sernam SA felszámolása során a 41 millió EUR összegű támogatás és kamatai, illetve a tagi kölcsön és kamatai címén kapott esetleges összegeket.

| (193) | Amennyiben az SNCF követeléseinek teljes összegét visszafizették, Franciaország az SNCF által a Sernam SA felszámolása után visszafizettetett összegeket csak a két elkönyvelt támogatási intézkedés összege és a Sernam SA kötelezettségeként elszámolt követelések teljes összege közötti arány mértékéig veheti figyelembe. |
| --- | --- |

(193)

Amennyiben az SNCF követeléseinek teljes összegét visszafizették, Franciaország az SNCF által a Sernam SA felszámolása után visszafizettetett összegeket csak a két elkönyvelt támogatási intézkedés összege és a Sernam SA kötelezettségeként elszámolt követelések teljes összege közötti arány mértékéig veheti figyelembe.

| (194) | Ezeket a visszatérítéseket, beleértve az eredetileg a Sernam SA és a Sernam Xpress részére nyújtott támogatásokat, a Financière Sernamnak és leányvállalatainak, azaz a Sernam Services-nek és az Asternek kell teljesítenie, amelyek jelenleg folytatják a korábban a (Financière Sernammal egyesült) Sernam Xpress, és még korábban a Sernam SA által végzett és támogatásban részesült gazdasági tevékenységet. |
| --- | --- |

(194)

Ezeket a visszatérítéseket, beleértve az eredetileg a Sernam SA és a Sernam Xpress részére nyújtott támogatásokat, a Financière Sernamnak és leányvállalatainak, azaz a Sernam Services-nek és az Asternek kell teljesítenie, amelyek jelenleg folytatják a korábban a (Financière Sernammal egyesült) Sernam Xpress, és még korábban a Sernam SA által végzett és támogatásban részesült gazdasági tevékenységet.

| (195) | A Sernam Xpress és működő leányvállalatai, a Sernam Services és az Aster minden kétséget kizárólag a Sernam SA gazdasági tevékenységét folytatta, mivel a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő, Franciaország által végrehajtott átruházása pontosan ezt a célt szolgálta. Ezenkívül az ügy egyes elemeiből következik, hogy a Sernam Xpress, a Sernam Services és az Aster valóban a korábban támogatásban részesülő tevékenységet vitte tovább a Sernam SA aktuális üzleti terve alapján, ugyanazzal személyzettel. Ezt követően 2011. június 30-án a Financière Sernam egyetlen tagként megszüntette a Sernam Xpresst és magába olvasztotta annak vagyonát. A Financière Sernam ennélfogva a Sernam Xpress jogutódja, valamint gazdasági jogutódja is, mivel a működő leányvállalatok, azaz a Sernam Services és az Aster jelenleg az előbbi vállalat tulajdonában állnak, és felettük az ellenőrzést a Financière Sernam gyakorolja. Ezen túlmenően a Financière Sernam, valamint leányvállalatai, azaz a Sernam Serivces és az Aster a Sernam SA és a Sernam Xpress tevékenységét folytatják, ennélfogva továbbra is részesülnek a támogatásban. 2011 májusában a Sernam márka átruházásával eszközapportot hajtottak végre a Sernam Services javára, amelynek értékét 15 millió EUR-ban állapították meg, és ezért nem fizettek megfelelő ellentételezést. Az Aster egyrészről 2008 márciusában könyvelési tételként 5 millió EUR eszközapportban részesült, és 2008 júliusában erről az összegről a javára lemondtak; másrészről 2011 decemberében a vállalatot folyószámlára könyvelt 5 599 998 EUR elengedésével feltőkésítették. Ez a két leányvállalat tehát nemcsak a vállalatcsoport tagjaiként és a Sernam SA és a Sernam Xpress tevékenységének folytatása okán élvezte az eredetileg e két utóbbi társaságnak nyújtott támogatások előnyét, hanem a javukra történt eszközátruházásoknak, illetve feltőkésítési intézkedéseknek köszönhetően is. |
| --- | --- |

(195)

A Sernam Xpress és működő leányvállalatai, a Sernam Services és az Aster minden kétséget kizárólag a Sernam SA gazdasági tevékenységét folytatta, mivel a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő, Franciaország által végrehajtott átruházása pontosan ezt a célt szolgálta. Ezenkívül az ügy egyes elemeiből következik, hogy a Sernam Xpress, a Sernam Services és az Aster valóban a korábban támogatásban részesülő tevékenységet vitte tovább a Sernam SA aktuális üzleti terve alapján, ugyanazzal személyzettel. Ezt követően 2011. június 30-án a Financière Sernam egyetlen tagként megszüntette a Sernam Xpresst és magába olvasztotta annak vagyonát. A Financière Sernam ennélfogva a Sernam Xpress jogutódja, valamint gazdasági jogutódja is, mivel a működő leányvállalatok, azaz a Sernam Services és az Aster jelenleg az előbbi vállalat tulajdonában állnak, és felettük az ellenőrzést a Financière Sernam gyakorolja. Ezen túlmenően a Financière Sernam, valamint leányvállalatai, azaz a Sernam Serivces és az Aster a Sernam SA és a Sernam Xpress tevékenységét folytatják, ennélfogva továbbra is részesülnek a támogatásban. 2011 májusában a Sernam márka átruházásával eszközapportot hajtottak végre a Sernam Services javára, amelynek értékét 15 millió EUR-ban állapították meg, és ezért nem fizettek megfelelő ellentételezést. Az Aster egyrészről 2008 márciusában könyvelési tételként 5 millió EUR eszközapportban részesült, és 2008 júliusában erről az összegről a javára lemondtak; másrészről 2011 decemberében a vállalatot folyószámlára könyvelt 5 599 998 EUR elengedésével feltőkésítették. Ez a két leányvállalat tehát nemcsak a vállalatcsoport tagjaiként és a Sernam SA és a Sernam Xpress tevékenységének folytatása okán élvezte az eredetileg e két utóbbi társaságnak nyújtott támogatások előnyét, hanem a javukra történt eszközátruházásoknak, illetve feltőkésítési intézkedéseknek köszönhetően is.

| (196) | Fontos megjegyezni, hogy a Sernam SA maga is a Sernam SCS 2001. végi részvénytársasággá alakításával jött létre (e tekintetben lásd a „Sernam 2” határozat (11) preambulumbekezdését). Ennélfogva a szóban forgó támogatások egy részének eredeti kedvezményezettje a Sernam SCS volt. |
| --- | --- |

(196)

Fontos megjegyezni, hogy a Sernam SA maga is a Sernam SCS 2001. végi részvénytársasággá alakításával jött létre (e tekintetben lásd a „Sernam 2” határozat (11) preambulumbekezdését). Ennélfogva a szóban forgó támogatások egy részének eredeti kedvezményezettje a Sernam SCS volt.

| (197) | Mivel a Financière Sernam, valamint a Sernam Services leányvállalat esetében 2012. január 31-én szanálási eljárás, és a Financière Sernam másik leányvállalata, az Aster ellen 2012. február 3-án felszámolási eljárás indult, a Bizottság felkéri a francia hatóságokat a támogatások kamatokkal növelt összegének meghatározására, amelyet a lehető legrövidebb időn belül vissza kell fizettetni, hogy azok megjelenjenek e vállalatok kötelezettségei között. |
| --- | --- |

(197)

Mivel a Financière Sernam, valamint a Sernam Services leányvállalat esetében 2012. január 31-én szanálási eljárás, és a Financière Sernam másik leányvállalata, az Aster ellen 2012. február 3-án felszámolási eljárás indult, a Bizottság felkéri a francia hatóságokat a támogatások kamatokkal növelt összegének meghatározására, amelyet a lehető legrövidebb időn belül vissza kell fizettetni, hogy azok megjelenjenek e vállalatok kötelezettségei között.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Franciaország által a Sernam SCS (később Sernam SA) részére nyújtott és a Bizottság által a 2004. október 20-i 2006/367/EK (43) határozattal jóváhagyott, összesen 503 millió EUR összegű állami támogatásokkal visszaéltek. Ennélfogva azok nem egyeztethetők össze a belső piaccal. E támogatásokból a Sernam Xpress, valamint a Financière Sernam és leányvállalatai, a Sernam Services és az Aster is részesült.

(2)   A Franciaország által a Sernam SCS részére nyújtott és a „Sernam 2” határozatban összeegyeztethetetlennek nyilvánított 41 millió EUR összegű állami támogatás előnyeit a Sernam Xpress, valamint a Financière Sernam és leányvállalatai, azaz a Sernam Services és az Aster is élvezte.

(3)   A Sernam SA SNCF általi, 57 millió EUR összegű feltőkésítése, az SNCF Sernam SA-val szemben fennálló 38,5 millió EUR összegű követeléseinek elengedése, valamint a Sernam SA tevékenységeinek a Financière Sernamra történő átruházásakor az SNCF által nyújtott garanciák – a vasutasoknak nyújtott garancia kivételével – a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősülnek.

2. cikk

(1)   Franciaország köteles visszafizettetni a Financière Sernammal, valamint a Sernam Services és az Aster leányvállalatokkal az 1. cikkben említett támogatásokat.

(2)   A visszafizettetendő összegek után a kedvezményezett rendelkezésére bocsátásuk napjától a tényleges visszafizettetésükig kamatot kell fizetni.

(3)   A kamatokat a 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet V. fejezetével összhangban kamatos kamattal kell kiszámítani.

3. cikk

(1)   Az 1. cikkben említett támogatás visszafizettetése azonnali és tényleges.

(2)   Franciaország biztosítja, hogy e határozatot az arról szóló értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtja.

(3)   A végrehajtás keretében Franciaország az SNCF által a Sernam SA felszámolása után visszafizettetett összegekkel a fent említett feltételek mellett számolhat.

4. cikk

(1)   E határozat kihirdetésétől számított két hónapon belül Franciaország a Bizottság rendelkezésére bocsátja az alábbi információkat:

| a) | az egyes támogatás intézkedések kedvezményezett rendelkezésére bocsátásának időpontja, a kedvezményezettel visszafizettetendő egyes támogatási intézkedések teljes összege (tőke és kamatok); |
| --- | --- |

a)

az egyes támogatás intézkedések kedvezményezett rendelkezésére bocsátásának időpontja, a kedvezményezettel visszafizettetendő egyes támogatási intézkedések teljes összege (tőke és kamatok);

| b) | az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes leírása; |
| --- | --- |

b)

az e határozat végrehajtása érdekében már meghozott és tervezett intézkedések részletes leírása;

| c) | az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

c)

az azt igazoló dokumentumok, hogy a kedvezményezettet felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Franciaország az 1. cikkben említett támogatás maradéktalan visszafizettetéséig folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedésekről. A Bizottság egyszerű kérésére Franciaország haladéktalanul elküldi az e határozat alkalmazása érdekében már meghozott és tervezett intézkedésekre vonatkozó információkat. Ezenfelül részletes adatokat szolgáltat a kedvezményezett által már ténylegesen visszafizetett támogatási és kamatösszegekről.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 9-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke 2009. december 1-jei hatállyal az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 107., illetve 108. cikkévé vált. A megfelelő cikkek rendelkezései tartalmukat tekintve azonosak. E határozat alkalmazásában az EUMSZ 107. és 108. cikkére való hivatkozások – adott esetben – az EK-Szerződés 87. és 88. cikkére való hivatkozásként értendők.

1

(2)  HL C 208., 2011.7.14., 8–21. o.

2

(3)  2001. május 23-i határozat az NN122/00. (korábbi NJ 140/00.) számú állami támogatási ügyről (HL C 268., 2001.9.22., 15. o.).

3

(4)  2004. október 20-i határozat (HL L 140., 2006.5.29., 1. o.).

4

(5)  A panaszt többek között a 2005. július 13-i, augusztus 25-i, szeptember 6-i, október 5-i, október 25-i és december 16-i levelek egészítették ki.

5

(6)  Ezt a panaszt többek között egy 2007. április 23-i levél egészítette ki.

6

(7)  HL C 4., 2009.1.9., 5. o.

7

(8)  A Sernam vállalat tevékenységeinek részletesebb bemutatását lásd a „Sernam 2” határozat (12)–(31) preambulumbekezdésében és az eljárást megindító határozat (8) és (9) preambulumbekezdésében.

8

(9)  Emlékeztetőül, a Géodisnak jelképes 1 EUR összegért kellett felvásárolnia a Sernam 60 %-át (lásd a Sernam 1 határozat (51) preambulumbekezdését).

9

(10)  A betéti társaságokban nem korlátozott a felelősség.

10

(11)  2004. november 24-i közlemény.

11

(12)  A Sernam SA-nak a Sernam Xpress javára nyújtott hozzájárulásra a francia jog szerinti „részleges eszközapport” jogcímén került sor.

12

(13)  A francia hatóságok 2008. május 7-i levelének 77. pontja.

13

(14)  A Bíróság által C-390/98. sz. Banks-ügyben 2001. szeptember 20-én hozott ítélet (EBHT 2001., I-6117. o.).

14

Banks

(15)  A Bíróság által a C-277/00. sz., Németország kontra Bizottság ügyben 2004. április 29-én hozott ítélet (EBHT 2004., I-3925. o.).

15

Németország kontra Bizottság

(16)  A lábjegyzetben említett, Németország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet.

16

(17)  A Törvényszék által a T-324/00. sz., CDA Datenträger Albrechts kontra Bizottság ügyben 2005. október 19-én hozott ítélet (EBHT 2005., II-4309. o.).

17

(18)  A 15. lábjegyzetben említett, CDA Datenträger Albrechts kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 78. pontja.

18

(19)  A 15. lábjegyzetben említett CDA Datenträger Albrechts kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 98. pontja.

19

(20)  A 15. lábjegyzetben említett, CDA Datenträger Albrechts kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 99. pontja.

20

(21)  A 15. lábjegyzetben említett CDA Datenträger Albrechts kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 100. pontja.

21

(22)  A 13. lábjegyzetben említett Németország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 70. pontja; a 15. lábjegyzetben említett CDA Datenträger Albrechts kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 73. pontja.

22

(23)  Az eljárást megindító határozat (128) preambulumbekezdése.

23

(24)  A Bizottság határozata (2008. július 8.) azokról az intézkedésekről, amelyeket Franciaország hozott a Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée (SNCM) javára (HL L 225., 2009.8.27., 180. o.).

24

(25)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

25

(26)  A „Sernam 2” határozat (208)–(217) preambulumbekezdése.

26

(27)  A Bizottság hangsúlyozza, hogy az a kérdés, vajon egy szerződés adásvételnek minősülhet-e, független attól, hogy a szerződés megkötése megfelel-e egy magánszektorbeli szereplő tipikus viselkedésének.

27

(28)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

28

(29)  A 13. lábjegyzetben említett, Németország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet.

29

(30)  A 13. lábjegyzetben említett, Németország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 80. és 81. pontja.

30

(31)  A 13. lábjegyzetben említett, Németország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 86. pontja.

31

(32)  A részvényügylettel összefüggésben lásd a Bíróság által a C-328/99. és C-399/00. sz., Olaszország és SIM 2 Multimedia kontra Bizottság egyesített ügyekben 2003. május 8-án hozott ítélet (EBHT 2003., I-4035. o.) 83. pontját: „helyénvaló, hogy egy jogellenes támogatásban részesülő társaság részvényeinek egy részvényes által harmadik fél részére történő értékesítése nem érinti a visszatérítési kötelezettséget”; az eszközügylettel kapcsolatban lásd ugyanezen ítélet 66–85. pontját.

32

helyénvaló, hogy egy jogellenes támogatásban részesülő társaság részvényeinek egy részvényes által harmadik fél részére történő értékesítése nem érinti a visszatérítési kötelezettséget

(33)  A 32. lábjegyzetben említett, Olaszország és SIM 2 Multimedia kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 77. és 78. pontja.

33

(34)  A 15. lábjegyzetben említett, CDA Datenträger Albrechts kontra Bizottság ügyben hozott ítélet.

34

(35)  Vö. az ABN Amro jelentésével, amelyet a francia hatóságok továbbítottak, és amelynek leírása az eljárást megindító határozat 47. oldalán található 2.5.8.2. szakaszban szerepel.

35

(36)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

36

(37)  A 32. lábjegyzetben említett, Olaszország és SIM 2 Multimedia kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 69. pontja.

37

(38)  Az eljárást megindító határozat (72)–(74) preambulumbekezdése.

38

(39)  Az eljárást megindító határozat (75)–(77) preambulumbekezdése.

39

(40)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

40

(41)  Az e határozatban szereplő összegek millióra kerekítettek. A kamatokat azonban az egyes támogatások pontos összege alapján kell kiszámítani.

41

(42)  OJ L 140, 30.4.2004, p. 1.

42

(43)  OJ L 140, 29.5.2006, p. 1.

43

---