# Eiropas Savienības L 110/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.110.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 110 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 24. aprīlis |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.110.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 110

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 24. aprīlis

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/11/ES (2012. gada 19. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2004/40/EK par minimālajām drošības un veselības aizsardzības prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (18. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/11/ES (2012. gada 19. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2004/40/EK par minimālajām drošības un veselības aizsardzības prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (18. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē)

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 349/2012 (2012. gada 16. aprīlis), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam | 3 |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 350/2012 (2012. gada 23. aprīlis), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu | 17 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 351/2012 (2012. gada 23. aprīlis), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 attiecībā uz tipa apstiprinājuma prasībām joslu uzraudzības sistēmu uzstādīšanai mehāniskajos transportlīdzekļos | 18 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 352/2012 (2012. gada 23. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 31 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 353/2012 (2012. gada 23. aprīlis), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 33 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums 2012/205/KĀDP (2012. gada 23. aprīlis), ar kuru groza Lēmumu 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu | 35 |
| | * | Padomes Lēmums 2012/206/KĀDP (2012. gada 23. aprīlis), ar ko groza Lēmumu 2011/782/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju | 36 |
| | | 2012/207/ES |
| | * | Komisijas Deleģētais lēmums (2012. gada 8. februāris), ar kuru attiecībā uz Sīriju groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam Nr. 1080/2011/ES, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Savienības un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 633/2009/EK | 38 |
| | | 2012/208/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 20. aprīlis), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2011/861/ES, ar ko piešķir īslaicīgu atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas izklāstīti Padomes Regulas (EK) Nr. 1528/2007 II pielikumā, lai ņemtu vērā Kenijas īpašo situāciju attiecībā uz tunzivju fileju
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2463) | 39 |
| | | 2012/209/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 20. aprīlis) par Padomes Direktīvā 2008/118/EK noteikto kontroles un aprites noteikumu attiecināšanu uz konkrētām piedevām saskaņā ar Padomes Direktīvas 2003/96/EK 20. panta 2. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2484) | 41 |
| | | 2012/210/ES |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 23. aprīlis) par shēmas Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production atzīšanu, lai pierādītu atbilstību ilgtspējības kritērijiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2009/28/EK un 98/70/EK | 42 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 349/2012 (2012. gada 16. aprīlis), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam

3

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 350/2012 (2012. gada 23. aprīlis), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu

17

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 351/2012 (2012. gada 23. aprīlis), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 attiecībā uz tipa apstiprinājuma prasībām joslu uzraudzības sistēmu uzstādīšanai mehāniskajos transportlīdzekļos

18

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 352/2012 (2012. gada 23. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

31

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 353/2012 (2012. gada 23. aprīlis), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

33

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums 2012/205/KĀDP (2012. gada 23. aprīlis), ar kuru groza Lēmumu 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu

35

*

Padomes Lēmums 2012/206/KĀDP (2012. gada 23. aprīlis), ar ko groza Lēmumu 2011/782/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju

36

2012/207/ES

*

Komisijas Deleģētais lēmums (2012. gada 8. februāris), ar kuru attiecībā uz Sīriju groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam Nr. 1080/2011/ES, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Savienības un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 633/2009/EK

38

2012/208/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 20. aprīlis), ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2011/861/ES, ar ko piešķir īslaicīgu atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas izklāstīti Padomes Regulas (EK) Nr. 1528/2007 II pielikumā, lai ņemtu vērā Kenijas īpašo situāciju attiecībā uz tunzivju fileju
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2463)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2463)

39

2012/209/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 20. aprīlis) par Padomes Direktīvā 2008/118/EK noteikto kontroles un aprites noteikumu attiecināšanu uz konkrētām piedevām saskaņā ar Padomes Direktīvas 2003/96/EK 20. panta 2. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2484)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2484)

41

2012/210/ES

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (2012. gada 23. aprīlis) par shēmas Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production atzīšanu, lai pierādītu atbilstību ilgtspējības kritērijiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2009/28/EK un 98/70/EK

Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production

42

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Lēmumā (2011. gada 28. jūnijs) par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai universālajiem tīrīšanas līdzekļiem un sanitārajiem tīrīšanas līdzekļiem (OV L 169, 29.6.2011.) | 44 |

Labojumi

*

Labojums Komisijas Lēmumā (2011. gada 28. jūnijs) par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai universālajiem tīrīšanas līdzekļiem un sanitārajiem tīrīšanas līdzekļiem (OV L 169, 29.6.2011.)

(OV L 169, 29.6.2011.)

44

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

DIREKTĪVAS

| 24.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2012/11/ES

(2012. gada 19. aprīlis),

ar ko groza Direktīvu 2004/40/EK par minimālajām drošības un veselības aizsardzības prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (18. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 153. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Pēc tam, kad stājās spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/40/EK (3), ieinteresētās personas, jo īpaši medicīnas aprindu pārstāvji, pauda nopietnas bažas par to, kāda varētu būt minētās direktīvas īstenošanas ietekme uz tādu medicīnisko procedūru izmantošanu, kuru pamatā ir medicīnas attēlveidošana, kā arī tās ietekme uz konkrētām rūpnieciskām darbībām. |
| --- | --- |

(1)

Pēc tam, kad stājās spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/40/EK (3), ieinteresētās personas, jo īpaši medicīnas aprindu pārstāvji, pauda nopietnas bažas par to, kāda varētu būt minētās direktīvas īstenošanas ietekme uz tādu medicīnisko procedūru izmantošanu, kuru pamatā ir medicīnas attēlveidošana, kā arī tās ietekme uz konkrētām rūpnieciskām darbībām.

| (2) | Komisija izskatīja ieinteresēto personu izvirzītos apsvērumus un nolēma pārskatīt dažus Direktīvas 2004/40/EK noteikumus, pamatojoties uz jauniem zinātniskiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisija izskatīja ieinteresēto personu izvirzītos apsvērumus un nolēma pārskatīt dažus Direktīvas 2004/40/EK noteikumus, pamatojoties uz jauniem zinātniskiem pierādījumiem.

| (3) | Direktīvas 2004/40/EK transponēšanas termiņš ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/46/EK (4) tika atlikts līdz 2012. gada 30. aprīlim, lai, balstoties uz jaunākajiem pierādījumiem, līdz minētajam termiņam varētu pieņemt jaunu direktīvu. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2004/40/EK transponēšanas termiņš ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/46/EK (4) tika atlikts līdz 2012. gada 30. aprīlim, lai, balstoties uz jaunākajiem pierādījumiem, līdz minētajam termiņam varētu pieņemt jaunu direktīvu.

| (4) | Komisija 2011. gada 14. jūnijā pieņēma priekšlikumu jaunai direktīvai, ar ko aizstāj Direktīvu 2004/40/EK. Jaunās direktīvas mērķis ir nodrošināt darba ņēmējiem augstu veselības un drošības aizsardzības līmeni, kā arī tādu medicīniskās un citu rūpniecības nozaru darbību nepārtrauktību un attīstību, kurās izmanto elektromagnētiskos laukus. Tādējādi, gaidot jaunās direktīvas pieņemšanu līdz 2012. gada 30. aprīlim, lielākā daļa dalībvalstu nav transponējušas Direktīvu 2004/40/EK. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada 14. jūnijā pieņēma priekšlikumu jaunai direktīvai, ar ko aizstāj Direktīvu 2004/40/EK. Jaunās direktīvas mērķis ir nodrošināt darba ņēmējiem augstu veselības un drošības aizsardzības līmeni, kā arī tādu medicīniskās un citu rūpniecības nozaru darbību nepārtrauktību un attīstību, kurās izmanto elektromagnētiskos laukus. Tādējādi, gaidot jaunās direktīvas pieņemšanu līdz 2012. gada 30. aprīlim, lielākā daļa dalībvalstu nav transponējušas Direktīvu 2004/40/EK.

| (5) | Tomēr, ņemot vērā konkrētā jautājuma tehnisko sarežģītību, ir maz ticams, ka jauno direktīvu pieņems līdz 2012. gada 30. aprīlim. |
| --- | --- |

(5)

Tomēr, ņemot vērā konkrētā jautājuma tehnisko sarežģītību, ir maz ticams, ka jauno direktīvu pieņems līdz 2012. gada 30. aprīlim.

| (6) | Tādējādi 2012. gada 30. aprīļa termiņš būtu jāpagarina. Tādēļ ir nepieciešams, lai šī direktīva stātos spēkā dienā, kad to publicē, |
| --- | --- |

(6)

Tādējādi 2012. gada 30. aprīļa termiņš būtu jāpagarina. Tādēļ ir nepieciešams, lai šī direktīva stātos spēkā dienā, kad to publicē,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 2004/40/EK 13. panta 1. punktā datumu “2012. gada 30. aprīlim” aizstāj ar datumu “2013. gada 31. oktobrim”.

2. pants

Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2012. gada 19. aprīlī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. BØDSKOV

---

(1)  2012. gada 22. februāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 29. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2012. gada 11. aprīļa lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 159, 30.4.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 114, 26.4.2008., 88. lpp.

4

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 24.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/3

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 349/2012

(2012. gada 16. aprīlis),

ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vīnskābes importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2., 5. un 6. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 130/2006 (2) (turpmāk “sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 0 % līdz 34,9 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “Ķīna”) izcelsmes vīnskābes importam. Tiek atgādināts, ka galīgā antidempinga maksājuma likme, kas noteikta Ķīnas ražotāja eksportētāja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (turpmāk “Hangzhou Bioking”) ražotajai vīnskābei, ir 0 %, savukārt citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tā ir no 4,7 % līdz 34,9 %. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 130/2006 (2) (turpmāk “sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 0 % līdz 34,9 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk “Ķīna”) izcelsmes vīnskābes importam. Tiek atgādināts, ka galīgā antidempinga maksājuma likme, kas noteikta Ķīnas ražotāja eksportētāja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (turpmāk “Hangzhou Bioking”) ražotajai vīnskābei, ir 0 %, savukārt citiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem tā ir no 4,7 % līdz 34,9 %.

| (2) | Pēc pārskatīšanas, kas tika sākta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, Padome 2008. gada 22. februārī ar Regulu (EK) Nr. 150/2008 (3) grozīja minēto pasākumu piemērošanas jomu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc pārskatīšanas, kas tika sākta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, Padome 2008. gada 22. februārī ar Regulu (EK) Nr. 150/2008 (3) grozīja minēto pasākumu piemērošanas jomu.

| (3) | Pēc uzņēmumam Hangzhou Bioking noteikto pasākumu pārskatīšanas, kas tika sākta, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1515/2001 2. panta 3. punktu, ņemot vērā PTO Apelācijas padomes ziņojumu “Meksika – Galīgie antidempinga pasākumi liellopu gaļai un rīsiem” (4), kura 305. un 306. punktā norādīts, ka ražotājs eksportētājs, par ko sākotnējā izmeklēšanā ir konstatēts, ka tas nenodarbojas ar dempingu, minētās izmeklēšanas rezultātā ir jāizslēdz no galīgā pasākuma piemērošanas jomas un attiecībā uz to neveic administratīvu un jaunu apstākļu pārskatīšanu, Padome 2012. gada 16. aprīlī ar Regulu (ES) Nr. 332/2012 (5) grozīja pasākumus attiecībā uz Hangzhou Bioking. |
| --- | --- |

(3)

Pēc uzņēmumam Hangzhou Bioking noteikto pasākumu pārskatīšanas, kas tika sākta, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1515/2001 2. panta 3. punktu, ņemot vērā PTO Apelācijas padomes ziņojumu “Meksika – Galīgie antidempinga pasākumi liellopu gaļai un rīsiem” (4), kura 305. un 306. punktā norādīts, ka ražotājs eksportētājs, par ko sākotnējā izmeklēšanā ir konstatēts, ka tas nenodarbojas ar dempingu, minētās izmeklēšanas rezultātā ir jāizslēdz no galīgā pasākuma piemērošanas jomas un attiecībā uz to neveic administratīvu un jaunu apstākļu pārskatīšanu, Padome 2012. gada 16. aprīlī ar Regulu (ES) Nr. 332/2012 (5) grozīja pasākumus attiecībā uz Hangzhou Bioking.

| (4) | Izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, turpmāk tiks dēvēta par “sākotnējo izmeklēšanu”. |
| --- | --- |

(4)

Izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, turpmāk tiks dēvēta par “sākotnējo izmeklēšanu”.

2.   Termiņbeigu pārskatīšanas pieprasījums

| (5) | Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (6), Komisija 2009. gada 27. oktobrī saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza ražotāji (turpmāk “pieprasījuma iesniedzēji”) Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l un Comercial Química Sarasa SL, kas ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējā Savienībā saražotā vīnskābes apjoma. |
| --- | --- |

(5)

Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par spēkā esošo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām (6), Komisija 2009. gada 27. oktobrī saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņbeigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza ražotāji (turpmāk “pieprasījuma iesniedzēji”) Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l un Comercial Química Sarasa SL, kas ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, no kopējā Savienībā saražotā vīnskābes apjoma.

| (6) | Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam noteikto pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei visticamāk turpināsies. |
| --- | --- |

(6)

Pieprasījuma pamatā bija apgalvojums, ka pēc Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam noteikto pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums Savienības ražošanas nozarei visticamāk turpināsies.

3.   Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana

| (7) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2011. gada 26. janvārī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (7) (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(7)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2011. gada 26. janvārī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (7) (turpmāk “paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

4.   Paralēlas procedūras

| (8) | Komisija 2011. gada 29. jūlijā arī paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu (8) saskaņā ar 5. pantu saistībā ar Ķīnas izcelsmes vīnskābes importu, attiecinot to vienīgi uz Ķīnas ražotāju eksportētāju Hangzhou Bioking. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2011. gada 29. jūlijā arī paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu (8) saskaņā ar 5. pantu saistībā ar Ķīnas izcelsmes vīnskābes importu, attiecinot to vienīgi uz Ķīnas ražotāju eksportētāju Hangzhou Bioking.

| (9) | Tajā pašā dienā Komisija paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu (9) saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, pārskatot Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam piemērojamos antidempinga pasākumus un izmeklējot vienīgi dempingu, ko, iespējams, veic divi Ķīnas ražotāji eksportētāji – Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City un Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. |
| --- | --- |

(9)

Tajā pašā dienā Komisija paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu (9) saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, pārskatot Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam piemērojamos antidempinga pasākumus un izmeklējot vienīgi dempingu, ko, iespējams, veic divi Ķīnas ražotāji eksportētāji – Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City un Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.

5.   Izmeklēšana

5.1.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (10) | Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (turpmāk “pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(10)

Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra laikposmu no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (turpmāk “pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Tendences, kas ir svarīgas, lai novērtētu kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, tika pētītas laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk “attiecīgais periods”).

5.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (11) | Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un to apvienības, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus. |
| --- | --- |

(11)

Komisija par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, citus zināmos Savienības ražotājus, ražotājus eksportētājus, importētājus, lietotājus Savienībā, kuri zināmi kā ieinteresētās personas, un to apvienības, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus.

| (12) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(12)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (13) | Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju Savienībā un Savienības ražotāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā Ķīnas ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju Savienībā un Savienības ražotāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, minētās ieinteresētās personas tika lūgtas atbilstīgi pamatregulas 17. pantam pieteikties 15 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas un sniegt Komisijai informāciju, kas pieprasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.

| (14) | Ņemot vērā saņemtās atbildes, tika nolemts veikt Savienības ražotāju atlasi. Izmeklēšanā nesadarbojās neviens no nesaistītajiem importētājiem Savienībā. Vēlmi sadarboties izmeklēšanā izrādīja tikai divi Ķīnas ražotāji eksportētāji. Tāpēc tika nolemts, ka ražotāju eksportētāju atlase nav jāveic. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā saņemtās atbildes, tika nolemts veikt Savienības ražotāju atlasi. Izmeklēšanā nesadarbojās neviens no nesaistītajiem importētājiem Savienībā. Vēlmi sadarboties izmeklēšanā izrādīja tikai divi Ķīnas ražotāji eksportētāji. Tāpēc tika nolemts, ka ražotāju eksportētāju atlase nav jāveic.

| (15) | Seši Savienības ražotāji sniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ievērojot no šiem Savienības ražotājiem saņemto informāciju, Komisija atlasīja četrus Savienības ražotājus, par kuriem tika konstatēts, ka to līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi Savienībā reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozares sniegumu šajā ziņā. To pārdošanas apjoms kopā bija 61 % no pārdošanas apjoma Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(15)

Seši Savienības ražotāji sniedza paziņojumā par procedūras sākšanu prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ievērojot no šiem Savienības ražotājiem saņemto informāciju, Komisija atlasīja četrus Savienības ražotājus, par kuriem tika konstatēts, ka to līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi Savienībā reprezentatīvi atspoguļo Savienības ražošanas nozares sniegumu šajā ziņā. To pārdošanas apjoms kopā bija 61 % no pārdošanas apjoma Savienības tirgū.

| (16) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem lietotājiem Savienībā un diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Turklāt divi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, sniedza pieprasītos vispārējos datus kaitējuma analīzei. |
| --- | --- |

(16)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no četriem atlasītajiem Savienības ražotājiem, diviem lietotājiem Savienībā un diviem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Turklāt divi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, sniedza pieprasītos vispārējos datus kaitējuma analīzei.

| (17) | Dempinga un kaitējuma analīzē, kas ietvēra dempinga turpināšanās iespējamības un importa par dempinga cenām nodarītā kaitējuma atkārtošanās riska novērtējumu, netika iekļauts eksports, ko veica Hangzhou Bioking, kura individuālā dempinga starpība sākotnējā izmeklēšanā bija nulle. Tāpēc šajā pārskatīšanā veiktajā analīzē tika izmantots attiecīgā ražojuma eksports no Ķīnas uz Savienību PIP, izņemot ražotāja Hangzhou Bioking veikto eksportu, un šajā regulā tas dēvēts arī par “eksportu, kam piemēro pasākumus”. |
| --- | --- |

(17)

Dempinga un kaitējuma analīzē, kas ietvēra dempinga turpināšanās iespējamības un importa par dempinga cenām nodarītā kaitējuma atkārtošanās riska novērtējumu, netika iekļauts eksports, ko veica Hangzhou Bioking, kura individuālā dempinga starpība sākotnējā izmeklēšanā bija nulle. Tāpēc šajā pārskatīšanā veiktajā analīzē tika izmantots attiecīgā ražojuma eksports no Ķīnas uz Savienību PIP, izņemot ražotāja Hangzhou Bioking veikto eksportu, un šajā regulā tas dēvēts arī par “eksportu, kam piemēro pasākumus”.

| (18) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:






  a) | ražotāji Savienībā:






  — | Comercial Química Sarasa SL, |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā radītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādos uzņēmumos:

a)

ražotāji Savienībā:

—

Comercial Química Sarasa SL,

| — | Alcoholera Vinícola Europea S.A., |
| --- | --- |

—

Alcoholera Vinícola Europea S.A.,

| — | Distillerie Mazzari SpA, |
| --- | --- |

—

Distillerie Mazzari SpA,

| — | Distillerie Bonollo SpA; |
| --- | --- |

—

Distillerie Bonollo SpA;

| b) | ražotāji eksportētāji Ķīnā:






  — | Changmao Biochemical Engineering Co Ltd, |
| --- | --- | --- |

b)

ražotāji eksportētāji Ķīnā:

—

Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,

| — | Ninghai Organical Chemical Factory; |
| --- | --- |

—

Ninghai Organical Chemical Factory;

| c) | lietotāji:






  — | Danisco A/S, |
| --- | --- | --- |

c)

lietotāji:

—

Danisco A/S,

| — | Kerry (NL) B.V.; |
| --- | --- |

—

Kerry (NL) B.V.;

| d) | ražotājs analogajā valstī:






  — | Tarcol S.A., Argentīna. |
| --- | --- | --- |

d)

ražotājs analogajā valstī:

—

Tarcol S.A., Argentīna.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (19) | Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas definēts Regulā (EK) Nr. 150/2008, ar kuru, kā paskaidrots iepriekš, tika grozīta ar sākotnējo regulu noteikto pasākumu piemērošanas joma. Attiecīgais ražojums ir tāda vīnskābe (izņemot D-(-)-vīnskābi ar vismaz 12,0 grādu negatīvu optisko rotāciju, ko mēra ūdens šķīdumā saskaņā ar Eiropas farmakopejā aprakstīto metodi), kuras izcelsme ir Ķīnā un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00 (Taric kods 2918120090) (turpmāk “attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(19)

Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, kas definēts Regulā (EK) Nr. 150/2008, ar kuru, kā paskaidrots iepriekš, tika grozīta ar sākotnējo regulu noteikto pasākumu piemērošanas joma. Attiecīgais ražojums ir tāda vīnskābe (izņemot D-(-)-vīnskābi ar vismaz 12,0 grādu negatīvu optisko rotāciju, ko mēra ūdens šķīdumā saskaņā ar Eiropas farmakopejā aprakstīto metodi), kuras izcelsme ir Ķīnā un kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00 (Taric kods 2918120090) (turpmāk “attiecīgais ražojums”).

| (20) | Pārskatīšanas izmeklēšanā tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka attiecīgajam ražojumam, ko importē Savienības tirgū, un ražojumiem, kurus ražotāji eksportētāji ražo un pārdod iekšzemes tirgos, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā (turpmāk “līdzīgais ražojums”), ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(20)

Pārskatīšanas izmeklēšanā tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika apstiprināts, ka attiecīgajam ražojumam, ko importē Savienības tirgū, un ražojumiem, kurus ražotāji eksportētāji ražo un pārdod iekšzemes tirgos, kā arī ražojumiem, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā (turpmāk “līdzīgais ražojums”), ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās īpašības un tos izmanto vienam un tam pašam mērķim. Tādēļ šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Ievadpiezīmes

| (21) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu izbeigšanas rezultātā dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

| (22) | Kā minēts 13. apsvērumā, ņemot vērā šajā pārskatīšanā iesaistīto ražotāju eksportētāju iespējami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase. No 20 zināmajiem ražotājiem eksportētājiem pieteicās un piekrita sadarboties tikai divi uzņēmumi, kuriem abiem piemēro tirgus ekonomikas režīmu. Šie divi uzņēmumi PIP veica lielāko daļu attiecīgā ražojuma importa no Ķīnas Savienībā, izņemot eksportu, ko veica Hangzhou Bioking, kura individuālā dempinga starpība sākotnējā izmeklēšanā bija nulle. |
| --- | --- |

(22)

Kā minēts 13. apsvērumā, ņemot vērā šajā pārskatīšanā iesaistīto ražotāju eksportētāju iespējami lielo skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlase. No 20 zināmajiem ražotājiem eksportētājiem pieteicās un piekrita sadarboties tikai divi uzņēmumi, kuriem abiem piemēro tirgus ekonomikas režīmu. Šie divi uzņēmumi PIP veica lielāko daļu attiecīgā ražojuma importa no Ķīnas Savienībā, izņemot eksportu, ko veica Hangzhou Bioking, kura individuālā dempinga starpība sākotnējā izmeklēšanā bija nulle.

2.   Imports par dempinga cenām PIP laikā

2.1.   Analogā valsts

| (23) | Ķīna ir pārejas ekonomikas valsts, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms (turpmāk “TER”), nosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešajā valstī (turpmāk “analogā valsts”). |
| --- | --- |

(23)

Ķīna ir pārejas ekonomikas valsts, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms (turpmāk “TER”), nosaka, pamatojoties uz cenām vai salikto vērtību atbilstīgā tirgus ekonomikas trešajā valstī (turpmāk “analogā valsts”).

| (24) | Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā arī paziņojumā par procedūras sākšanu kā piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai tika ierosināta Argentīna. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību. |
| --- | --- |

(24)

Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā arī paziņojumā par procedūras sākšanu kā piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai tika ierosināta Argentīna. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt piezīmes par šīs izvēles piemērotību.

| (25) | Viens vīnskābes rūpnieciskais patērētājs norādīja dažus ierobežojumus saistībā ar to, ka Argentīna izvēlēta par analogo tirgu, un apgalvoja, ka tai nevajadzētu būt vienīgajai atsaucei normālās vērtības noteikšanā. Šī ieinteresētā persona konkrēti minēja iespējamas ražošanas procesu atšķirības Ķīnā un Argentīnā, gadā saražotā apjoma nelielo daudzumu salīdzinājumā ar saražoto visā pasaulē, kā arī valūtas maiņas kursa svārstības. Tomēr neviens no šiem argumentiem netika pamatots ar dokumentiem. |
| --- | --- |

(25)

Viens vīnskābes rūpnieciskais patērētājs norādīja dažus ierobežojumus saistībā ar to, ka Argentīna izvēlēta par analogo tirgu, un apgalvoja, ka tai nevajadzētu būt vienīgajai atsaucei normālās vērtības noteikšanā. Šī ieinteresētā persona konkrēti minēja iespējamas ražošanas procesu atšķirības Ķīnā un Argentīnā, gadā saražotā apjoma nelielo daudzumu salīdzinājumā ar saražoto visā pasaulē, kā arī valūtas maiņas kursa svārstības. Tomēr neviens no šiem argumentiem netika pamatots ar dokumentiem.

| (26) | Katrā ziņā atšķirīgie ražošanas procesi Argentīnā un Ķīnā un to ietekme uz attiecīgā ražojuma izmaksu un vērtības noteikšanu tika rūpīgi ņemti vērā jau sākotnējā izmeklēšanā, kad tika secināts, ka tas nemaina to ražojumu salīdzināmību, kuri atzīti par līdzīgiem. Šā rūpnieciskā patērētāja apgalvojumos nebija nekā jauna, un tie netika pamatoti, tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. Šīs pārskatīšanas izmeklēšanas konstatējumi tādējādi apstiprina sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus, ka atšķirības ražošanas procesos neietekmē ražojumu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(26)

Katrā ziņā atšķirīgie ražošanas procesi Argentīnā un Ķīnā un to ietekme uz attiecīgā ražojuma izmaksu un vērtības noteikšanu tika rūpīgi ņemti vērā jau sākotnējā izmeklēšanā, kad tika secināts, ka tas nemaina to ražojumu salīdzināmību, kuri atzīti par līdzīgiem. Šā rūpnieciskā patērētāja apgalvojumos nebija nekā jauna, un tie netika pamatoti, tāpēc šie apgalvojumi tika noraidīti. Šīs pārskatīšanas izmeklēšanas konstatējumi tādējādi apstiprina sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus, ka atšķirības ražošanas procesos neietekmē ražojumu salīdzināmību.

| (27) | Argentīnas gadā saražotais nelielais apjoms salīdzinājumā ar pasaules vīnskābes tirgu nav būtisks arguments, vērtējot to, vai konkrēts tirgus ir piemērots normālās vērtības noteikšanai analogā tirgū. Izmeklēšana apstiprināja, ka Argentīnā ir atvērts konkurences tirgus ar vismaz diviem šīs jomas uzņēmējiem. Tādēļ šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(27)

Argentīnas gadā saražotais nelielais apjoms salīdzinājumā ar pasaules vīnskābes tirgu nav būtisks arguments, vērtējot to, vai konkrēts tirgus ir piemērots normālās vērtības noteikšanai analogā tirgū. Izmeklēšana apstiprināja, ka Argentīnā ir atvērts konkurences tirgus ar vismaz diviem šīs jomas uzņēmējiem. Tādēļ šis arguments tiek noraidīts.

| (28) | Apgalvojums par ievērojamām valūtas maiņas kursa svārstībām starp reģioniem netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā uz vietas netika konstatēts nekas, kas liecinātu par valūtas kursu izkropļojumu starp reģioniem. Tādēļ arī šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(28)

Apgalvojums par ievērojamām valūtas maiņas kursa svārstībām starp reģioniem netika pamatots. Turklāt izmeklēšanā uz vietas netika konstatēts nekas, kas liecinātu par valūtas kursu izkropļojumu starp reģioniem. Tādēļ arī šis arguments tiek noraidīts.

| (29) | Tādējādi tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka Argentīna ir piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(29)

Tādējādi tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika secināts, ka Argentīna ir piemērota analogā valsts normālās vērtības noteikšanai.

| (30) | Notika saziņa ar diviem zināmiem Argentīnas uzņēmumiem, taču tikai viens no tiem piekrita sadarboties, atbildēt uz anketas jautājumiem un uzņemt pārbaudes apmeklējumu. Normālās vērtības noteikšanai ir izmantoti šā uzņēmuma sniegtie dati. |
| --- | --- |

(30)

Notika saziņa ar diviem zināmiem Argentīnas uzņēmumiem, taču tikai viens no tiem piekrita sadarboties, atbildēt uz anketas jautājumiem un uzņemt pārbaudes apmeklējumu. Normālās vērtības noteikšanai ir izmantoti šā uzņēmuma sniegtie dati.

2.2.   Normālā vērtība

| (31) | Abiem uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz to attiecīgajiem datiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. pantu Komisija pārbaudīja, vai vīnskābes iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem PIP bija reprezentatīvi, t. i., vai iekšzemes patēriņam paredzētais ražojuma pārdošanas apjoms ir 5 % vai vairāk no šo uzņēmumu attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību. |
| --- | --- |

(31)

Abiem uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz to attiecīgajiem datiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. pantu Komisija pārbaudīja, vai vīnskābes iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem PIP bija reprezentatīvi, t. i., vai iekšzemes patēriņam paredzētais ražojuma pārdošanas apjoms ir 5 % vai vairāk no šo uzņēmumu attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību.

| (32) | Vienam uzņēmumam, kam bija piešķirts TER, normālā vērtība bija jāaprēķina, jo tā iekšzemes pārdošanas apjomi nebija pietiekami, lai tos varētu uzskatīt par reprezentatīviem saskaņā ar 31. apsvērumu. Tādēļ normālā vērtība tika aprēķināta, uzņēmuma ražošanas izmaksām pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un pārdošanā parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū gūto peļņu. |
| --- | --- |

(32)

Vienam uzņēmumam, kam bija piešķirts TER, normālā vērtība bija jāaprēķina, jo tā iekšzemes pārdošanas apjomi nebija pietiekami, lai tos varētu uzskatīt par reprezentatīviem saskaņā ar 31. apsvērumu. Tādēļ normālā vērtība tika aprēķināta, uzņēmuma ražošanas izmaksām pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un pārdošanā parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū gūto peļņu.

| (33) | Otram uzņēmumam, kam bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu pircēju maksātajām cenām eksportētājvalstī, jo tā iekšzemes pārdošanas apjomi bija reprezentatīvi un pārdošana bija veikta parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(33)

Otram uzņēmumam, kam bija piešķirts TER, normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz neatkarīgu pircēju maksātajām cenām eksportētājvalstī, jo tā iekšzemes pārdošanas apjomi bija reprezentatīvi un pārdošana bija veikta parastā tirdzniecības apritē.

| (34) | Uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās. |
| --- | --- |

(34)

Uzņēmumiem, kam sākotnējā izmeklēšanā nebija piešķirts TER, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās.

| (35) | Tādējādi arī iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem analogajā valstī tika vērtēti saskaņā ar pamatregulas 2. pantā noteikto kritēriju. Komisija varēja pārliecināties, ka šī pārdošana ir notikusi pietiekamā apjomā un parastā tirdzniecības apritē un tādēļ šos pārdošanas apjomus var izmantot normālās vērtības noteikšanai tiem uzņēmumiem, kam nav piešķirts TER. |
| --- | --- |

(35)

Tādējādi arī iekšzemes pārdošanas apjomi neatkarīgiem pircējiem analogajā valstī tika vērtēti saskaņā ar pamatregulas 2. pantā noteikto kritēriju. Komisija varēja pārliecināties, ka šī pārdošana ir notikusi pietiekamā apjomā un parastā tirdzniecības apritē un tādēļ šos pārdošanas apjomus var izmantot normālās vērtības noteikšanai tiem uzņēmumiem, kam nav piešķirts TER.

2.3.   Eksporta cena

| (36) | Visa ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, veiktā pārdošana eksportam uz Savienību notika tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski tika maksātas vai bija jāmaksā. |
| --- | --- |

(36)

Visa ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, veiktā pārdošana eksportam uz Savienību notika tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz cenām, kas faktiski tika maksātas vai bija jāmaksā.

| (37) | Visu pārējo Ķīnas ražotāju eksporta cenas noteikšanai tika izmantota 14. panta 6. punkta datu bāzē pieejamā importa statistikas informācija. |
| --- | --- |

(37)

Visu pārējo Ķīnas ražotāju eksporta cenas noteikšanai tika izmantota 14. panta 6. punkta datu bāzē pieejamā importa statistikas informācija.

2.4.   Salīdzinājums

| (38) | Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas. |
| --- | --- |

(38)

Normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, izmantojot EXW cenas.

| (39) | Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas, nodokļu un kredītu izmaksu atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(39)

Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā transporta, apdrošināšanas, nodokļu un kredītu izmaksu atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

| (40) | Lai taisnīgi salīdzinātu EXW normālo vērtību analogajā valstī un 37. apsvērumā minēto eksporta cenu, CIF eksporta cenas tika koriģētas EXW līmenī, izmantojot pārbaudes apmeklējumos iegūto informāciju. |
| --- | --- |

(40)

Lai taisnīgi salīdzinātu EXW normālo vērtību analogajā valstī un 37. apsvērumā minēto eksporta cenu, CIF eksporta cenas tika koriģētas EXW līmenī, izmantojot pārbaudes apmeklējumos iegūto informāciju.

2.5.   Dempinga starpība

| (41) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpība tika noteikta, vidējo svērto normālo vērtību salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.

| (42) | Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, šis salīdzinājums liecināja, ka šie uzņēmumi ir turpinājuši nodarboties ar dempingu, tomēr nedaudz zemākā līmenī. |
| --- | --- |

(42)

Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās un kam sākotnējā izmeklēšanā bija piešķirts TER, šis salīdzinājums liecināja, ka šie uzņēmumi ir turpinājuši nodarboties ar dempingu, tomēr nedaudz zemākā līmenī.

| (43) | Aprēķinātais atlikušais maksājums uzrādīja ievērojamu dempinga līmeni, kas bija pat augstāks nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktais. |
| --- | --- |

(43)

Aprēķinātais atlikušais maksājums uzrādīja ievērojamu dempinga līmeni, kas bija pat augstāks nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktais.

3.   Dempinga turpināšanās iespējamība

| (44) | Papildus dempinga esības analīzei PIP tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība. |
| --- | --- |

(44)

Papildus dempinga esības analīzei PIP tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība.

| (45) | Šajā nolūkā tika analizēti šādi elementi: importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība. |
| --- | --- |

(45)

Šajā nolūkā tika analizēti šādi elementi: importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas, ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā, Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība.

3.1.   Importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms un cenas

| (46) | Pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2006. gada janvārī importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms turpināja pieaugt, palielinoties no 3 034 tonnām (t) 2007. gadā līdz 3 649 t PIP, t. i., par apmēram 20 %. Vienlaikus importa par dempinga cenām no Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga par 1 procentpunktu – no 12,6 % 2007. gadā līdz 13,5 % PIP. |
| --- | --- |

(46)

Pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2006. gada janvārī importa par dempinga cenām no Ķīnas apjoms turpināja pieaugt, palielinoties no 3 034 tonnām (t) 2007. gadā līdz 3 649 t PIP, t. i., par apmēram 20 %. Vienlaikus importa par dempinga cenām no Ķīnas tirgus daļa attiecīgajā periodā pieauga par 1 procentpunktu – no 12,6 % 2007. gadā līdz 13,5 % PIP.

| (47) | Tajā pašā laikposmā šā importa cenas saglabājās salīdzinoši nemainīgas, no 2007. līdz 2008. gadam palielinoties par 12,6 %, tad 2009. gadā un PIP pastāvīgi samazinoties, lai PIP laikā sasniedzot 2007. gada līmeni. |
| --- | --- |

(47)

Tajā pašā laikposmā šā importa cenas saglabājās salīdzinoši nemainīgas, no 2007. līdz 2008. gadam palielinoties par 12,6 %, tad 2009. gadā un PIP pastāvīgi samazinoties, lai PIP laikā sasniedzot 2007. gada līmeni.

3.2.   Ražošanas jauda un neizmantotā jauda Ķīnā

| (48) | Par kopējo vīnskābes ražošanas jaudu Ķīnā dažādi publiski pieejami informācijas avoti (10) norāda, ka ražošanas jauda ievērojami pārsniedz pieprasījumu Ķīnas iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(48)

Par kopējo vīnskābes ražošanas jaudu Ķīnā dažādi publiski pieejami informācijas avoti (10) norāda, ka ražošanas jauda ievērojami pārsniedz pieprasījumu Ķīnas iekšzemes tirgū.

| (49) | Tiek lēsts, ka kopējā ražošanas jauda Ķīnā ir apmēram 25 000 t, ņemot vērā izmeklēšanā uzņēmumos iegūto informāciju un tirgus pētījumus (11). Ķīnas tirgus, kura patēriņš tiek lēsts 5 000 t apjomā, ir mazs salīdzinājumā ar Ķīnā pieejamo jaudu. |
| --- | --- |

(49)

Tiek lēsts, ka kopējā ražošanas jauda Ķīnā ir apmēram 25 000 t, ņemot vērā izmeklēšanā uzņēmumos iegūto informāciju un tirgus pētījumus (11). Ķīnas tirgus, kura patēriņš tiek lēsts 5 000 t apjomā, ir mazs salīdzinājumā ar Ķīnā pieejamo jaudu.

| (50) | Turklāt ir nepārprotamas pazīmes, ka ražošanas jauda Ķīnā ir pat lielāka nekā 25 000 t. Salīdzinot datus par sākotnējo IP ar datiem par pašreizējo PIP, abu to Ķīnas eksportētāju kopējā jauda, kuri sadarbojās, palielinājās par vairāk nekā 200 %. Atbilstīgā neizmantotā jauda PIP bija apmēram 20 % no kopējās jaudas. |
| --- | --- |

(50)

Turklāt ir nepārprotamas pazīmes, ka ražošanas jauda Ķīnā ir pat lielāka nekā 25 000 t. Salīdzinot datus par sākotnējo IP ar datiem par pašreizējo PIP, abu to Ķīnas eksportētāju kopējā jauda, kuri sadarbojās, palielinājās par vairāk nekā 200 %. Atbilstīgā neizmantotā jauda PIP bija apmēram 20 % no kopējās jaudas.

| (51) | Tāpat arī informācija no 48. apsvērumā minēto ziņojumu fragmentiem un publiski pieejamā informācija liecina, ka 2007. gadā tika izveidoti vismaz divi jauni vīnskābes ražotāji. |
| --- | --- |

(51)

Tāpat arī informācija no 48. apsvērumā minēto ziņojumu fragmentiem un publiski pieejamā informācija liecina, ka 2007. gadā tika izveidoti vismaz divi jauni vīnskābes ražotāji.

| (52) | Tādējādi ir skaidrs, ka ražošanas jauda Ķīnā ir neproporcionāla iekšzemes patēriņam, un tas skaidri apstiprina nepieciešamību Ķīnas ražotājiem paplašināt savas pozīcijas eksporta tirgos. |
| --- | --- |

(52)

Tādējādi ir skaidrs, ka ražošanas jauda Ķīnā ir neproporcionāla iekšzemes patēriņam, un tas skaidri apstiprina nepieciešamību Ķīnas ražotājiem paplašināt savas pozīcijas eksporta tirgos.

3.3.   Savienības tirgus un citu trešo valstu tirgu pievilcība

| (53) | Informācija, kas iegūta Ķīnas uzņēmumos, kuri sadarbojās, liecina, ka cenu līmenis trešās valstīs atbilst tam cenu līmenim, ko tie varētu iegūt Savienības tirgū. Kā minēts iepriekš, Ķīnas iekšzemes tirgū pastāv ievērojams ražošanas jaudas pārpalikums, kas liecina par lielu un dabisku nepieciešamību atrast alternatīvus tirgus, kur šo ražošanas jaudas pārpalikumu novadīt. |
| --- | --- |

(53)

Informācija, kas iegūta Ķīnas uzņēmumos, kuri sadarbojās, liecina, ka cenu līmenis trešās valstīs atbilst tam cenu līmenim, ko tie varētu iegūt Savienības tirgū. Kā minēts iepriekš, Ķīnas iekšzemes tirgū pastāv ievērojams ražošanas jaudas pārpalikums, kas liecina par lielu un dabisku nepieciešamību atrast alternatīvus tirgus, kur šo ražošanas jaudas pārpalikumu novadīt.

| (54) | Savienības tirgus ir pārliecinoši lielākais tirgus pasaulē, sasniedzot apmēram 40 % no visas pasaules vīnskābes patēriņa, un tas, kā minēts 60. apsvērumā, joprojām pieaug. Tāpat, balstoties uz izmeklēšanā savākto informāciju, ir skaidrs, ka Ķīnas uzņēmumi ir izrādījuši lielu interesi par iespēju palielināt klātbūtni lielākajā pasaules tirgū un noturēt ievērojamu Savienības tirgus daļu. |
| --- | --- |

(54)

Savienības tirgus ir pārliecinoši lielākais tirgus pasaulē, sasniedzot apmēram 40 % no visas pasaules vīnskābes patēriņa, un tas, kā minēts 60. apsvērumā, joprojām pieaug. Tāpat, balstoties uz izmeklēšanā savākto informāciju, ir skaidrs, ka Ķīnas uzņēmumi ir izrādījuši lielu interesi par iespēju palielināt klātbūtni lielākajā pasaules tirgū un noturēt ievērojamu Savienības tirgus daļu.

4.   Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību

| (55) | Ņemot vērā aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka imports ievērojamā apjomā no Ķīnas joprojām notiek par dempinga cenām un ka dempinga turpināšanās iespējamība ir liela. Ņemot vērā iespējamo neizmantoto ražošanas jaudu Ķīnā, ietverot jaunos ražotājus, kas ir parādījušies Ķīnas tirgū, un to, ka Savienības tirgus ir lielākais tirgus pasaulē ar pievilcīgu cenu līmeni, var secināt – ja antidempinga pasākumi tiks izbeigti, Ķīnas eksportētāji visticamāk turpinās palielināt eksportu uz Savienību par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā aprakstītos konstatējumus, var secināt, ka imports ievērojamā apjomā no Ķīnas joprojām notiek par dempinga cenām un ka dempinga turpināšanās iespējamība ir liela. Ņemot vērā iespējamo neizmantoto ražošanas jaudu Ķīnā, ietverot jaunos ražotājus, kas ir parādījušies Ķīnas tirgū, un to, ka Savienības tirgus ir lielākais tirgus pasaulē ar pievilcīgu cenu līmeni, var secināt – ja antidempinga pasākumi tiks izbeigti, Ķīnas eksportētāji visticamāk turpinās palielināt eksportu uz Savienību par dempinga cenām.

D.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

| (56) | PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja deviņi ražotāji. Seši no tiem pilnībā sadarbojās izmeklēšanā, iesniedza atlases anketas un lūdza tos iekļaut izlasē. Tika konstatēts, ka šie seši ražotāji ražo nozīmīgu daļu no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā, šajā gadījumā – vairāk nekā 73 %. Kā minēts 57. apsvērumā, deviņi ražotāji, kas sniedza datus pārskatīšanas pieprasījumā, turpmāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(56)

PIP laikā līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja deviņi ražotāji. Seši no tiem pilnībā sadarbojās izmeklēšanā, iesniedza atlases anketas un lūdza tos iekļaut izlasē. Tika konstatēts, ka šie seši ražotāji ražo nozīmīgu daļu no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā, šajā gadījumā – vairāk nekā 73 %. Kā minēts 57. apsvērumā, deviņi ražotāji, kas sniedza datus pārskatīšanas pieprasījumā, turpmāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

| (57) | Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos:






  — | makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, ražīgums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām), kuri tika novērtēti visas Savienības ražošanas apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju no ražotājiem, kas pieteicās atlasē, un uz aplēsēm, kuras balstījās uz pārskatīšanas pieprasījumā norādītajiem datiem saistībā ar pārējiem trim Savienības ražotājiem, |
| --- | --- | --- |

(57)

Lai veiktu kaitējuma analīzi, tika noteikti kaitējuma rādītāji šādos divos līmeņos:

—

makroekonomiskie rādītāji (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, ražīgums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, dempinga starpību lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām), kuri tika novērtēti visas Savienības ražošanas apjoma līmenī, pamatojoties uz informāciju no ražotājiem, kas pieteicās atlasē, un uz aplēsēm, kuras balstījās uz pārskatīšanas pieprasījumā norādītajiem datiem saistībā ar pārējiem trim Savienības ražotājiem,

| — | mikroekonomisko rādītāju (vienības vidējā cena, krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) analīze tika veikta, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju sniegto informāciju. |
| --- | --- |

—

mikroekonomisko rādītāju (vienības vidējā cena, krājumi, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) analīze tika veikta, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju sniegto informāciju.

| (58) | Tiek norādīts, ka Savienības vīnskābes tirgu raksturo salīdzinoši mazs ražotāju skaits – lielākoties tie ir mazie un vidējie uzņēmumi Itālijā un Spānijā. Izņemot vienu ražotāju Spānijā, kurš ražo vienīgi vīnskābi, visi pārēji ražotāji ir vertikāli integrēti – to galvenā uzņēmējdarbība ir alkohola ražošana no vīnogu atliekām, bet vīnskābe šajā procesā ir blakusprodukts. |
| --- | --- |

(58)

Tiek norādīts, ka Savienības vīnskābes tirgu raksturo salīdzinoši mazs ražotāju skaits – lielākoties tie ir mazie un vidējie uzņēmumi Itālijā un Spānijā. Izņemot vienu ražotāju Spānijā, kurš ražo vienīgi vīnskābi, visi pārēji ražotāji ir vertikāli integrēti – to galvenā uzņēmējdarbība ir alkohola ražošana no vīnogu atliekām, bet vīnskābe šajā procesā ir blakusprodukts.

E.   STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ

1.   Patēriņš Savienības tirgū

| (59) | Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, Ķīnas eksporta datu bāzi un Eurostat datiem par importa apjomu Savienības tirgū, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem – veicot aplēses saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajiem datiem. |
| --- | --- |

(59)

Patēriņš Savienībā tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, Ķīnas eksporta datu bāzi un Eurostat datiem par importa apjomu Savienības tirgū, bet attiecībā uz pārējiem Savienības ražotājiem – veicot aplēses saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumā iekļautajiem datiem.

| (60) | Vīnskābes patēriņš Savienībā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 11 %. Raugoties detalizētāk, iespējamais pieprasījums no 2007. līdz 2009. gadam samazinājās par 15 %. Tomēr PIP laikā Savienības patēriņš sasniedza 29 964 t, kas bija ievērojams pieaugums (par 26 procentpunktiem) salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Šis pieaugums skaidrojams ar vīnskābes lielo cenas elastīgumu. Ja cenas ir zemas, kā tas bija PIP laikā, vīnskābi var izmantot papildu lietojumiem kā aizstājēju citiem ķīmiskiem izejmateriāliem, piemēram, citronskābei un ābolskābei, un tas izskaidro kopējā patēriņa pieaugumu Savienībā.

  1.   tabula | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš ES (t) | 26 931 | 25 333 | 22 983 | 29 964 |
| Indekss | 100 | 94 | 85 | 111 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Ķīnas eksporta datu bāze, Eurostat |

(60)

Vīnskābes patēriņš Savienībā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 11 %. Raugoties detalizētāk, iespējamais pieprasījums no 2007. līdz 2009. gadam samazinājās par 15 %. Tomēr PIP laikā Savienības patēriņš sasniedza 29 964 t, kas bija ievērojams pieaugums (par 26 procentpunktiem) salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Šis pieaugums skaidrojams ar vīnskābes lielo cenas elastīgumu. Ja cenas ir zemas, kā tas bija PIP laikā, vīnskābi var izmantot papildu lietojumiem kā aizstājēju citiem ķīmiskiem izejmateriāliem, piemēram, citronskābei un ābolskābei, un tas izskaidro kopējā patēriņa pieaugumu Savienībā.

1.   tabula

2007

2008

2009

PIP

Kopējais patēriņš ES (t)

26 931

25 333

22 983

29 964

Indekss

100

94

85

111

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Ķīnas eksporta datu bāze, Eurostat

2.   Ķīnas importa apjoms, tirgus daļa un cenas

2.1.   Apjoms un tirgus daļa

| (61) | Visa attiecīgā ražojuma importa apjoms Savienībā no Ķīnas attiecīgajā periodā palielinājās par 45 %. PIP tas sasniedza 8 495 t, kas atbilst tirgus daļai 28,4 % apmērā. |
| --- | --- |

(61)

Visa attiecīgā ražojuma importa apjoms Savienībā no Ķīnas attiecīgajā periodā palielinājās par 45 %. PIP tas sasniedza 8 495 t, kas atbilst tirgus daļai 28,4 % apmērā.

| (62) | Vīnskābes apjoms, ko Savienībā importēja Ķīnas eksportētāji, kuriem tika piemēroti antidempinga pasākumi, PIP palielinājās par 20 % un sasniedza 3 649 t, kas atbilst tirgus daļai 12,2 % apmērā un uzrāda pieaugumu salīdzinājumā ar 11,3 % attiecīgā perioda sākumā. Pārējo importu 4 846 t apjomā veica Ķīnas eksportētājs, kam bija piemērota 0 % likme un kas attiecīgajā periodā arī palielināja savu daļu kopējā Ķīnas eksportā uz Savienību (par 9 procentpunktiem).

  2.   tabula | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tā importa apjoms no Ķīnas, kam piemēro pasākumus (t) | 3 035 | 3 042 | 2 945 | 3 649 |
| Indekss = 100 | 100 | 100 | 97 | 120 |
| Tirgus daļa tam importam no Ķīnas, kam piemēro pasākumus | 11,3 % | 12,0 % | 12,8 % | 12,2 % |
| Indekss = 100 | 100 | 106 | 113 | 107 |

(62)

Vīnskābes apjoms, ko Savienībā importēja Ķīnas eksportētāji, kuriem tika piemēroti antidempinga pasākumi, PIP palielinājās par 20 % un sasniedza 3 649 t, kas atbilst tirgus daļai 12,2 % apmērā un uzrāda pieaugumu salīdzinājumā ar 11,3 % attiecīgā perioda sākumā. Pārējo importu 4 846 t apjomā veica Ķīnas eksportētājs, kam bija piemērota 0 % likme un kas attiecīgajā periodā arī palielināja savu daļu kopējā Ķīnas eksportā uz Savienību (par 9 procentpunktiem).

2.   tabula

2007

2008

2009

PIP

Tā importa apjoms no Ķīnas, kam piemēro pasākumus (t)

3 035

3 042

2 945

3 649

Indekss = 100

100

100

97

120

Tirgus daļa tam importam no Ķīnas, kam piemēro pasākumus

11,3 %

12,0 %

12,8 %

12,2 %

Indekss = 100

100

106

113

107

2.2.   Cenas un cenu samazinājums

| (63) | Nākamajā tabulā parādīts, kā mainījušās vidējās CIF cenas līdz Savienības robežai Ķīnas importam, kam tika piemēroti pasākumi, un Savienības ražošanas nozares attiecīgās vidējās pārdošanas cenas.

  3.   tabula | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena tam importam no Ķīnas, kam piemēro pasākumus (EUR/t) | 1 834 | 2 060 | 1 966 | 1 819 |
| Indekss = 100 | 100 | 112 | 107 | 99 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, 14. panta 6. punkta datubāze |

(63)

Nākamajā tabulā parādīts, kā mainījušās vidējās CIF cenas līdz Savienības robežai Ķīnas importam, kam tika piemēroti pasākumi, un Savienības ražošanas nozares attiecīgās vidējās pārdošanas cenas.

3.   tabula

2007

2008

2009

PIP

Cena tam importam no Ķīnas, kam piemēro pasākumus (EUR/t)

1 834

2 060

1 966

1 819

Indekss = 100

100

112

107

99

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, 14. panta 6. punkta datubāze

| (64) | Tā Ķīnas eksporta vienības vidējās pārdošanas cenas, kam piemēro pasākumus, CIF līmenī PIP sasniedza 1 819 EUR/t, un tas ir 20 % pieaugums attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(64)

Tā Ķīnas eksporta vienības vidējās pārdošanas cenas, kam piemēro pasākumus, CIF līmenī PIP sasniedza 1 819 EUR/t, un tas ir 20 % pieaugums attiecīgajā periodā.

| (65) | Analizējot vīnskābes pārdošanas cenu Savienības tirgū PIP, tika salīdzinātas cenas vīnskābei, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, ar tās vīnskābes cenām, kuru importē no Ķīnas un kurai piemēro pasākumus. Savienības ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas bija cenas neatkarīgiem pircējiem, kuras vajadzības gadījumā tika koriģētas EXW līmenī, t. i., neiekļaujot pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot atlaides un rabatus. Šīs cenas tika salīdzinātas ar minēto Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām bez atlaidēm un vajadzības gadījumā koriģētas līdz CIF cenai līdz Savienības robežai, veicot arī atbilstīgas korekcijas saistībā ar muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām. Savienības vidējā svērtā pārdošanas cena PIP bija 2 496 EUR/t. |
| --- | --- |

(65)

Analizējot vīnskābes pārdošanas cenu Savienības tirgū PIP, tika salīdzinātas cenas vīnskābei, ko ražo un pārdod Savienības ražošanas nozare, ar tās vīnskābes cenām, kuru importē no Ķīnas un kurai piemēro pasākumus. Savienības ražošanas nozares attiecīgās pārdošanas cenas bija cenas neatkarīgiem pircējiem, kuras vajadzības gadījumā tika koriģētas EXW līmenī, t. i., neiekļaujot pārvadājumu izmaksas Savienībā un atskaitot atlaides un rabatus. Šīs cenas tika salīdzinātas ar minēto Ķīnas ražotāju eksportētāju pārdošanas cenām bez atlaidēm un vajadzības gadījumā koriģētas līdz CIF cenai līdz Savienības robežai, veicot arī atbilstīgas korekcijas saistībā ar muitošanas un pēcimportēšanas izmaksām. Savienības vidējā svērtā pārdošanas cena PIP bija 2 496 EUR/t.

| (66) | Salīdzinot pa ražojuma veidiem, tika konstatēts, ka PIP attiecīgais ražojums, ko importēja no Ķīnas un kam piemēroja pasākumus, tika pārdots Savienībā par cenām, kuras bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas – procentuāli par 32,6 %. |
| --- | --- |

(66)

Salīdzinot pa ražojuma veidiem, tika konstatēts, ka PIP attiecīgais ražojums, ko importēja no Ķīnas un kam piemēroja pasākumus, tika pārdots Savienībā par cenām, kuras bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas – procentuāli par 32,6 %.

3.   Imports no citām trešām valstīm

| (67) | Turpmākajā tabulā parādīts imports no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā – tā apjoms, tirgus daļa un vidējā cena.

  4.   tabula | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no citām trešām valstīm (t) | 590 | 135 | 156 | 845 |
| Indekss = 100 | 100 | 23 | 26 | 143 |
| Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa | 2,2 % | 0,5 % | 0,7 % | 2,8 % |
| Indekss = 100 | 100 | 24 | 31 | 129 |
| Importa cena (EUR/t) | 2 503 | 2 874 | 2 300 | 2 413 |
| Avots: Eurostat, 14. panta 6. punkta datu bāze |

(67)

Turpmākajā tabulā parādīts imports no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā – tā apjoms, tirgus daļa un vidējā cena.

4.   tabula

2007

2008

2009

PIP

Importa apjoms no citām trešām valstīm (t)

590

135

156

845

Indekss = 100

100

23

26

143

Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa

2,2 %

0,5 %

0,7 %

2,8 %

Indekss = 100

100

24

31

129

Importa cena (EUR/t)

2 503

2 874

2 300

2 413

Avots: Eurostat, 14. panta 6. punkta datu bāze

| (68) | Vīnskābes importa apjoms Savienībā no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 43 % un PIP sasniedza 845 t. Šā importa cenas ir salīdzinoši augstas – tās ievērojami pārsniedz importa no Ķīnas attiecīgās cenas un ir tikai nedaudz zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu līmeni. Tomēr var uzskatīt, ka eksports no citām trešām valstīm ir bijis niecīgs, jo PIP laikā tā tirgus daļa bija tikai 2,8 %, neraugoties uz straujo procentuālo pieaugumu attiecīgā perioda beigās. |
| --- | --- |

(68)

Vīnskābes importa apjoms Savienībā no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā palielinājās par 43 % un PIP sasniedza 845 t. Šā importa cenas ir salīdzinoši augstas – tās ievērojami pārsniedz importa no Ķīnas attiecīgās cenas un ir tikai nedaudz zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējo cenu līmeni. Tomēr var uzskatīt, ka eksports no citām trešām valstīm ir bijis niecīgs, jo PIP laikā tā tirgus daļa bija tikai 2,8 %, neraugoties uz straujo procentuālo pieaugumu attiecīgā perioda beigās.

4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (69) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tika izvērtēti visi attiecīgie ekonomiskie faktori un rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tika izvērtēti visi attiecīgie ekonomiskie faktori un rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

4.1.   Ievadpiezīmes

| (70) | Tā kā Savienības ražošanas nozarei tika piemērota atlase, kaitējuma analīzes nolūkos kaitējuma rādītāji tika noteikti divos līmeņos, kā minēts 57. apsvērumā. |
| --- | --- |

(70)

Tā kā Savienības ražošanas nozarei tika piemērota atlase, kaitējuma analīzes nolūkos kaitējuma rādītāji tika noteikti divos līmeņos, kā minēts 57. apsvērumā.

4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

a)   Ražošanas apjoms

| (71) | Ražošanas apjoms Savienībā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 5 %. Precīzāk, pēc straujā krituma par 14 % no 2007. līdz 2009. gadam, tas no 2009. gada līdz PIP pieauga par 19 procentpunktiem līdz apmēram 30,5 tūkstošiem tonnu. Lielāks ražošanas apjoms ļāva Savienības ražošanas nozarei ierobežot ražošanas izmaksu pieaugumu un pozitīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti kopumā.

  5.   tabula | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (t) | 29 000 | 27 500 | 25 000 | 30 588 |
| Indekss = 100 | 100 | 95 | 86 | 105 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums |

(71)

Ražošanas apjoms Savienībā no 2007. gada līdz PIP palielinājās par 5 %. Precīzāk, pēc straujā krituma par 14 % no 2007. līdz 2009. gadam, tas no 2009. gada līdz PIP pieauga par 19 procentpunktiem līdz apmēram 30,5 tūkstošiem tonnu. Lielāks ražošanas apjoms ļāva Savienības ražošanas nozarei ierobežot ražošanas izmaksu pieaugumu un pozitīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares rentabilitāti kopumā.

5.   tabula

2007

2008

2009

PIP

Ražošanas apjoms (t)

29 000

27 500

25 000

30 588

Indekss = 100

100

95

86

105

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums

b)   Ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (72) | Savienības ražotāju ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %. |
| --- | --- |

(72)

Savienības ražotāju ražošanas jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %.

| (73) | Jaudas izmantojums, kas 2007. gadā bija 63 %, 2009. gadā samazinājās līdz 56 %, bet PIP atkal sasniedza 68 %. Mazāks jaudas izmantojums 2009. gadā atspoguļoja krīzes negatīvo ietekmi. Jaudas izmantojums kopumā attiecīgajā periodā pieauga par 8 %, un tas veicināja turpmāku nemainīgo izmaksu nozīmes samazināšanos kopējās izmaksās.

  6.   tabula | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (t) | 46 000 | 46 000 | 45 000 | 45 000 |
| Indekss = 100 | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Jaudas izmantojums | 63 % | 60 % | 56 % | 68 % |
| Indekss = 100 | 100 | 95 | 88 | 108 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums |

(73)

Jaudas izmantojums, kas 2007. gadā bija 63 %, 2009. gadā samazinājās līdz 56 %, bet PIP atkal sasniedza 68 %. Mazāks jaudas izmantojums 2009. gadā atspoguļoja krīzes negatīvo ietekmi. Jaudas izmantojums kopumā attiecīgajā periodā pieauga par 8 %, un tas veicināja turpmāku nemainīgo izmaksu nozīmes samazināšanos kopējās izmaksās.

6.   tabula

2007

2008

2009

PIP

Ražošanas jauda (t)

46 000

46 000

45 000

45 000

Indekss = 100

100

100

98

98

Jaudas izmantojums

63 %

60 %

56 %

68 %

Indekss = 100

100

95

88

108

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums

c)   Pārdošanas apjoms

| (74) | Savienības ražotāju pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū PIP nedaudz palielinājās (par 1 %). Vispirms tas no 2007. līdz 2008. gadam samazinājās par 11 %, tad vēl par 9 % 2009. gadā, attiecīgā perioda beigās sasniedzot gandrīz tādu pašu līmeni kā attiecīgā perioda sākumā, tādējādi demonstrējot plašas svārstības galvenokārt 2008. un 2009. gada ekonomikas krīzes dēļ.

  7.   tabula | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošana nesaistītām personām Savienībā (t) | 20 489 | 18 165 | 16 709 | 20 623 |
| Indekss = 100 | 100 | 89 | 82 | 101 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums |

(74)

Savienības ražotāju pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū PIP nedaudz palielinājās (par 1 %). Vispirms tas no 2007. līdz 2008. gadam samazinājās par 11 %, tad vēl par 9 % 2009. gadā, attiecīgā perioda beigās sasniedzot gandrīz tādu pašu līmeni kā attiecīgā perioda sākumā, tādējādi demonstrējot plašas svārstības galvenokārt 2008. un 2009. gada ekonomikas krīzes dēļ.

7.   tabula

2007

2008

2009

PIP

Pārdošana nesaistītām personām Savienībā (t)

20 489

18 165

16 709

20 623

Indekss = 100

100

89

82

101

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums

d)   Tirgus daļa

| (75) | Savienības ražotāji attiecīgajā periodā zaudēja 7,3 procentpunktus no tirgus daļas, kas no 76,1 % 2007. gadā samazinājās līdz 68,8 % PIP. Šis tirgus daļas zaudējums atspoguļo to, ka, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā nespēja palielināties tādā pašā ātrumā, bet saglabājās diezgan nemainīgs.

  8.   tabula | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienības ražotāju tirgus daļa | 76,1 % | 71,7 % | 72,7 % | 68,8 % |
| Indekss = 100 | 100 | 94 | 95 | 90 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati |

(75)

Savienības ražotāji attiecīgajā periodā zaudēja 7,3 procentpunktus no tirgus daļas, kas no 76,1 % 2007. gadā samazinājās līdz 68,8 % PIP. Šis tirgus daļas zaudējums atspoguļo to, ka, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā nespēja palielināties tādā pašā ātrumā, bet saglabājās diezgan nemainīgs.

8.   tabula

2007

2008

2009

PIP

Savienības ražotāju tirgus daļa

76,1 %

71,7 %

72,7 %

68,8 %

Indekss = 100

100

94

95

90

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, pārskatīšanas pieprasījums un Eurostat dati

e)   Izaugsme

| (76) | Lai gan no 2007. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 11 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saglabājās nemainīgs, un tās tirgus daļa samazinājās par 10 %. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražotāji nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes. |
| --- | --- |

(76)

Lai gan no 2007. gada līdz PIP patēriņš Savienībā palielinājās par 11 %, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saglabājās nemainīgs, un tās tirgus daļa samazinājās par 10 %. Tādējādi tiek secināts, ka Savienības ražotāji nevarēja gūt labumu no tirgus izaugsmes.

f)   Nodarbinātība

| (77) | Savienības ražošanas nozarē nodarbinātības līmenis no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 28 %. Konkrētāk, darbinieku skaits samazinājās ievērojami – no 320 cilvēkiem 2007. un 2008. gadā līdz 280 cilvēkiem 2009. gadā un 230 – PIP. Kritums 2009. gadā atspoguļo vairāku Savienības ražotāju īstenoto pārstrukturēšanu.

  9.   tabula | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība (cilvēki) | 320 | 320 | 280 | 230 |
| Indekss = 100 | 100 | 100 | 88 | 72 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums |

(77)

Savienības ražošanas nozarē nodarbinātības līmenis no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 28 %. Konkrētāk, darbinieku skaits samazinājās ievērojami – no 320 cilvēkiem 2007. un 2008. gadā līdz 280 cilvēkiem 2009. gadā un 230 – PIP. Kritums 2009. gadā atspoguļo vairāku Savienības ražotāju īstenoto pārstrukturēšanu.

9.   tabula

2007

2008

2009

PIP

Nodarbinātība (cilvēki)

320

320

280

230

Indekss = 100

100

100

88

72

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums

g)   Ražīgums

| (78) | Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 47 %. Tas atspoguļo ražošanas apjoma pieaugumu par 5 % vienlaikus ar nodarbinātības līmeņa samazināšanos par 28 % un liecina par Savienības ražošanas nozares efektivitātes pieaugumu. Tas ir īpaši pamanāms PIP, kad, neraugoties uz to, ka nodarbinātības līmenis turpināja samazināties, ražošanas apjoms palielinājās un ražīgums bija par 48 procentpunktiem augstāks nekā 2009. gadā.

  10.   tabula | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražīgums (t uz darbinieku) | 90 | 85 | 89 | 132 |
| Indekss = 100 | 100 | 94 | 99 | 147 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums |

(78)

Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkcijas izlaidi (tonnās) uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 47 %. Tas atspoguļo ražošanas apjoma pieaugumu par 5 % vienlaikus ar nodarbinātības līmeņa samazināšanos par 28 % un liecina par Savienības ražošanas nozares efektivitātes pieaugumu. Tas ir īpaši pamanāms PIP, kad, neraugoties uz to, ka nodarbinātības līmenis turpināja samazināties, ražošanas apjoms palielinājās un ražīgums bija par 48 procentpunktiem augstāks nekā 2009. gadā.

10.   tabula

2007

2008

2009

PIP

Ražīgums (t uz darbinieku)

90

85

89

132

Indekss = 100

100

94

99

147

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums

4.3.   Dati par atlasītajiem Savienības ražotājiem

h)   Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenas

| (79) | Atlasīto ražotāju gada vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū no 2007. līdz 2009. gadam palielinājās par 8 %, bet attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %, jo PIP gada vidējā pārdošanas cena bija 2 496 EUR/t salīdzinājumā ar 2 667 EUR/t 2007. gadā. Tā kalcija tartrāta pieejamība, ko ražo no vīnogu atliekām un kas rada 66 % no vīnskābes ražošanas kopējām izmaksām, ir atkarīga no vīnogu ražas kvalitātes. Tādēļ labvēlīgi vai nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi ietekmē kopējo kalcija tartrāta piedāvājumu, kas savukārt ietekmē gada vidējās pārdošanas cenas. Jānorāda, ka 2007. un 2008. gads nebija vīnogu ražai labvēlīgi gadi, un tādēļ pēc ražošanas perioda palielinājās izejmateriālu un pārdošanas cenas (tā kā šis ir sezonāls produkts, sekas jūtamas tikai vairākus mēnešus pēc ražas novākšanas perioda). Tā kā savukārt 2009. gads bija labs vīnogu ražas gads, gada vidējā pārdošanas cena PIP bija par 14 % zemāka nekā gadu iepriekš.

  11.   tabula | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības cena ES tirgū (EUR/t) | 2 667 | 2 946 | 2 881 | 2 496 |
| Indekss = 100 | 100 | 110 | 108 | 94 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums |

(79)

Atlasīto ražotāju gada vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū no 2007. līdz 2009. gadam palielinājās par 8 %, bet attiecīgajā periodā samazinājās par 6 %, jo PIP gada vidējā pārdošanas cena bija 2 496 EUR/t salīdzinājumā ar 2 667 EUR/t 2007. gadā. Tā kalcija tartrāta pieejamība, ko ražo no vīnogu atliekām un kas rada 66 % no vīnskābes ražošanas kopējām izmaksām, ir atkarīga no vīnogu ražas kvalitātes. Tādēļ labvēlīgi vai nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi ietekmē kopējo kalcija tartrāta piedāvājumu, kas savukārt ietekmē gada vidējās pārdošanas cenas. Jānorāda, ka 2007. un 2008. gads nebija vīnogu ražai labvēlīgi gadi, un tādēļ pēc ražošanas perioda palielinājās izejmateriālu un pārdošanas cenas (tā kā šis ir sezonāls produkts, sekas jūtamas tikai vairākus mēnešus pēc ražas novākšanas perioda). Tā kā savukārt 2009. gads bija labs vīnogu ražas gads, gada vidējā pārdošanas cena PIP bija par 14 % zemāka nekā gadu iepriekš.

11.   tabula

2007

2008

2009

PIP

Vienības cena ES tirgū (EUR/t)

2 667

2 946

2 881

2 496

Indekss = 100

100

110

108

94

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums

i)   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (80) | Ņemot vērā šajā izmeklēšanā konstatēto dempinga līmeni, nevar konstatēt pilnīgu atgūšanos no iepriekšējā dempinga, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū. Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā diviem attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās un kam tika piešķirts TER, tika konstatēta dempinga starpība 4,7 % un 10,1 % apmērā. Dempinga starpība visiem pārējiem uzņēmumiem ir 34,9 %. Turklāt, kā minēts 7. apsvērumā, tika sākta antidempinga procedūra tikai attiecībā uz vienu Ķīnas ražotāju eksportētāju Hangzhou Bioking, kuram netika piemēroti pasākumi, un nevar izslēgt iespējamu konstatējumu, ka šis ražotājs eksportētājs nodarbojas ar dempingu. Turklāt, kā minēts 48. līdz 54. apsvērumā, dempinga turpināšanās iespējamība tika konstatēta, galvenokārt pamatojoties uz Ķīnā pieejamo neizmantoto jaudu un salīdzinoši nelielo Ķīnas iekšzemes tirgu. Par atgūšanos no iepriekšējā importa par dempinga cenām no Ķīnas svarīgi atgādināt, ka pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2006. gada janvārī imports no Ķīnas, kuram piemēro pasākumus, turpina palielināties, kā minēts 46. apsvērumā. Tādējādi faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(80)

Ņemot vērā šajā izmeklēšanā konstatēto dempinga līmeni, nevar konstatēt pilnīgu atgūšanos no iepriekšējā dempinga, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū. Tiek atgādināts, ka sākotnējā izmeklēšanā diviem attiecīgajiem Ķīnas ražotājiem, kas sadarbojās un kam tika piešķirts TER, tika konstatēta dempinga starpība 4,7 % un 10,1 % apmērā. Dempinga starpība visiem pārējiem uzņēmumiem ir 34,9 %. Turklāt, kā minēts 7. apsvērumā, tika sākta antidempinga procedūra tikai attiecībā uz vienu Ķīnas ražotāju eksportētāju Hangzhou Bioking, kuram netika piemēroti pasākumi, un nevar izslēgt iespējamu konstatējumu, ka šis ražotājs eksportētājs nodarbojas ar dempingu. Turklāt, kā minēts 48. līdz 54. apsvērumā, dempinga turpināšanās iespējamība tika konstatēta, galvenokārt pamatojoties uz Ķīnā pieejamo neizmantoto jaudu un salīdzinoši nelielo Ķīnas iekšzemes tirgu. Par atgūšanos no iepriekšējā importa par dempinga cenām no Ķīnas svarīgi atgādināt, ka pēc galīgo pasākumu noteikšanas 2006. gada janvārī imports no Ķīnas, kuram piemēro pasākumus, turpina palielināties, kā minēts 46. apsvērumā. Tādējādi faktisku atgūšanos no iepriekšējā dempinga nevar konstatēt, un tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta pret kaitējumu, ko nodara imports par dempinga cenām Savienības tirgū.

j)   Krājumi

| (81) | Krājumu apjoms attiecīgajā periodā saglabājās nemainīgs ar nelielu pieaugumu 2 % apmērā. Tas strauji (par 65 %) pieauga 2008. gadā, un tas bija tieši saistīts ar pārdošanas apjomu izmaiņām, kas minētas 74. apsvērumā. No 2008. gada līdz PIP krājumu apjoms samazinājās, jo šajā periodā palielinājās pārdošanas apjoms nesaistītām personām.

  12.   tabula | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 863 | 1 428 | 933 | 879 |
| Indekss = 100 | 100 | 165 | 108 | 102 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(81)

Krājumu apjoms attiecīgajā periodā saglabājās nemainīgs ar nelielu pieaugumu 2 % apmērā. Tas strauji (par 65 %) pieauga 2008. gadā, un tas bija tieši saistīts ar pārdošanas apjomu izmaiņām, kas minētas 74. apsvērumā. No 2008. gada līdz PIP krājumu apjoms samazinājās, jo šajā periodā palielinājās pārdošanas apjoms nesaistītām personām.

12.   tabula

2007

2008

2009

PIP

Krājumi perioda beigās (t)

863

1 428

933

879

Indekss = 100

100

165

108

102

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

k)   Algas

| (82) | Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %, neraugoties uz atlasīto ražotāju centieniem samazināt darbaspēka izmaksas īpaši saistībā ar nekvalificētiem darbiniekiem, ko atspoguļo 77. apsvērumā minētā darbaspēka skaita samazināšanās kopumā.

  13.   tabula | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā alga (EUR) | 28 686 | 31 871 | 31 574 | 34 245 |
| Indekss = 100 | 100 | 111 | 110 | 119 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(82)

Vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās par 19 %, neraugoties uz atlasīto ražotāju centieniem samazināt darbaspēka izmaksas īpaši saistībā ar nekvalificētiem darbiniekiem, ko atspoguļo 77. apsvērumā minētā darbaspēka skaita samazināšanās kopumā.

13.   tabula

2007

2008

2009

PIP

Vidējā alga (EUR)

28 686

31 871

31 574

34 245

Indekss = 100

100

111

110

119

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

l)   Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem

| (83) | Attiecīgajā periodā atlasīto ražotāju rentabilitāte, kas izteikta procentos no tīrajiem pārdošanas ienākumiem, attiecībā uz līdzīgo ražojumu pārdošanu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū palielinājās par vairāk nekā 6 procentpunktiem. Precīzāk, atlasīto ražotāju rentabilitāte 2007.–2008. gadā saruka par 3,7 procentpunktiem, sasniedzot 7,7 %, kas tika uzskatīts par rādītāju zem plānotās peļņas, bet pieauga 2009. gadā un PIP, sasniedzot 17,6 %. |
| --- | --- |

(83)

Attiecīgajā periodā atlasīto ražotāju rentabilitāte, kas izteikta procentos no tīrajiem pārdošanas ienākumiem, attiecībā uz līdzīgo ražojumu pārdošanu nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū palielinājās par vairāk nekā 6 procentpunktiem. Precīzāk, atlasīto ražotāju rentabilitāte 2007.–2008. gadā saruka par 3,7 procentpunktiem, sasniedzot 7,7 %, kas tika uzskatīts par rādītāju zem plānotās peļņas, bet pieauga 2009. gadā un PIP, sasniedzot 17,6 %.

| (84) | Ienākums no ieguldījumiem (INI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kopumā atbilda rentabilitātes tendencei. Tas samazinājās no 36,4 % 2007. gadā līdz 21,9 % 2008. gadā. 2009. gadā tas pieauga līdz 44,4 % un PIP atkal palielinājās līdz 142,9 %. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā saglabājās ļoti augsts.

  14.   tabula | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ES rentabilitāte (% no tīrajiem pārdošanas ienākumiem) | 11,4 % | 7,7 % | 12,5 % | 17,6 % |
| Indekss = 100 | 100 | 67 | 109 | 153 |
| INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | 36,4 % | 21,9 % | 44,4 % | 142,9 % |
| Indekss = 100 | 100 | 60 | 122 | 393 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(84)

Ienākums no ieguldījumiem (INI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto uzskaites vērtības, kopumā atbilda rentabilitātes tendencei. Tas samazinājās no 36,4 % 2007. gadā līdz 21,9 % 2008. gadā. 2009. gadā tas pieauga līdz 44,4 % un PIP atkal palielinājās līdz 142,9 %. Kopumā ienākums no ieguldījumiem attiecīgajā periodā saglabājās ļoti augsts.

14.   tabula

2007

2008

2009

PIP

ES rentabilitāte (% no tīrajiem pārdošanas ienākumiem)

11,4 %

7,7 %

12,5 %

17,6 %

Indekss = 100

100

67

109

153

INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības)

36,4 %

21,9 %

44,4 %

142,9 %

Indekss = 100

100

60

122

393

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

m)   Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

| (85) | Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2007. gadā bija pozitīva: 4,6 miljoni EUR. Tā samazinājās līdz 1,8 miljoniem EUR 2008. gadā, bet līdz attiecīgā perioda beigām ievērojami uzlabojās, PIP sasniedzot 6,8 miljonus EUR. Kopumā naudas plūsma attiecīgajā periodā visu laiku ir bijusi pozitīva. |
| --- | --- |

(85)

Neto naudas plūsma no pamatdarbības 2007. gadā bija pozitīva: 4,6 miljoni EUR. Tā samazinājās līdz 1,8 miljoniem EUR 2008. gadā, bet līdz attiecīgā perioda beigām ievērojami uzlabojās, PIP sasniedzot 6,8 miljonus EUR. Kopumā naudas plūsma attiecīgajā periodā visu laiku ir bijusi pozitīva.

| (86) | Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare būtu saskārusies ar grūtībām piesaistīt kapitālu, galvenokārt tāpēc, ka lielākā daļa atlasīto ražotāju ir integrēti uzņēmumi, kā minēts 58. apsvērumā.

  15.   tabula | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (EUR) | 4 691 458 | 1 841 705 | 4 706 092 | 6 802 164 |
| Indekss = 100 | 100 | 39 | 100 | 145 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(86)

Nekas neliecināja par to, ka Savienības ražošanas nozare būtu saskārusies ar grūtībām piesaistīt kapitālu, galvenokārt tāpēc, ka lielākā daļa atlasīto ražotāju ir integrēti uzņēmumi, kā minēts 58. apsvērumā.

15.   tabula

2007

2008

2009

PIP

Naudas plūsma (EUR)

4 691 458

1 841 705

4 706 092

6 802 164

Indekss = 100

100

39

100

145

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

n)   Ieguldījumi

| (87) | Atlasīto ražotāju gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 23 %. Tie 2007.–2008. gadā palielinājās par 5 % un pēc tam 2009. gadā – vēl par 32 procentpunktiem. Ieguldījumu straujo kritumu no 2009. gada līdz PIP (- 60 procentpunkti) var daļēji skaidrot ar to, ka izmeklējamie uzņēmumi jau attiecīgajā periodā bija veikuši galvenos plānotos ieguldījumus.

  16.   tabula | 2007 | 2008 | 2009 | PIP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto ieguldījumi (EUR) | 2 518 189 | 2 632 013 | 3 461 990 | 1 943 290 |
| Indekss = 100 | 100 | 105 | 137 | 77 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem |

(87)

Atlasīto ražotāju gada ieguldījumi līdzīgā ražojuma ražošanā no 2007. gada līdz PIP samazinājās par 23 %. Tie 2007.–2008. gadā palielinājās par 5 % un pēc tam 2009. gadā – vēl par 32 procentpunktiem. Ieguldījumu straujo kritumu no 2009. gada līdz PIP (- 60 procentpunkti) var daļēji skaidrot ar to, ka izmeklējamie uzņēmumi jau attiecīgajā periodā bija veikuši galvenos plānotos ieguldījumus.

16.   tabula

2007

2008

2009

PIP

Neto ieguldījumi (EUR)

2 518 189

2 632 013

3 461 990

1 943 290

Indekss = 100

100

105

137

77

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem

5.   Secinājums par stāvokli Savienības ražošanas nozarē

| (88) | Makroekonomisko datu analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā palielināja ražošanas un pārdošanas apjomus. Tomēr konstatētais palielinājums, kas pats par sevi nebija ievērojams, būtu jāaplūko kontekstā ar to pieaugošo pieprasījumu no 2007. gada līdz PIP, kā rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 7,3 procentpunktiem līdz 68,8 %. |
| --- | --- |

(88)

Makroekonomisko datu analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā palielināja ražošanas un pārdošanas apjomus. Tomēr konstatētais palielinājums, kas pats par sevi nebija ievērojams, būtu jāaplūko kontekstā ar to pieaugošo pieprasījumu no 2007. gada līdz PIP, kā rezultātā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 7,3 procentpunktiem līdz 68,8 %.

| (89) | Vienlaikus attiecīgie mikroekonomiskie rādītāji liecina par Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa uzlabošanos. Rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma PIP saglabājās pozitīva. |
| --- | --- |

(89)

Vienlaikus attiecīgie mikroekonomiskie rādītāji liecina par Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa uzlabošanos. Rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma PIP saglabājās pozitīva.

| (90) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Tomēr tas, ka kopumā būtiska kaitējuma PIP laikā nav, būtu jāanalizē kopā ar citiem svarīgiem kaitējuma rādītājiem, kuru attīstība attiecīgajā periodā bija negatīva, jo īpaši pārdošanas cenas, tirgus daļas zaudēšana un nodarbinātība. Tādēļ tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un dažos aspektos tālu no tā līmeņa, ko varētu gaidīt, ja tā būtu pilnīgi atguvusies no sākotnējā izmeklēšanā konstatētā kaitējuma. |
| --- | --- |

(90)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. Tomēr tas, ka kopumā būtiska kaitējuma PIP laikā nav, būtu jāanalizē kopā ar citiem svarīgiem kaitējuma rādītājiem, kuru attīstība attiecīgajā periodā bija negatīva, jo īpaši pārdošanas cenas, tirgus daļas zaudēšana un nodarbinātība. Tādēļ tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir neaizsargāta un dažos aspektos tālu no tā līmeņa, ko varētu gaidīt, ja tā būtu pilnīgi atguvusies no sākotnējā izmeklēšanā konstatētā kaitējuma.

F.   KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Paredzamā importa apjoma un cenas ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā

| (91) | Kā secināts 48. līdz 52. apsvērumā, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda un nepārprotams potenciāls ievērojami palielināt eksporta apjomu uz Savienības tirgu, kā arī pārvirzīt eksportu no citiem tirgiem. |
| --- | --- |

(91)

Kā secināts 48. līdz 52. apsvērumā, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir ievērojama neizmantotā jauda un nepārprotams potenciāls ievērojami palielināt eksporta apjomu uz Savienības tirgu, kā arī pārvirzīt eksportu no citiem tirgiem.

| (92) | Vīnskābes CIF eksporta cenas uz Savienību, ko piedāvā Ķīnas eksportētāji, kuriem pašlaik piemēro pasākumus, PIP ir bijušas ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām (salīdzinot konkrētus ražojuma veidus) – šī starpība ir 32,6 %. |
| --- | --- |

(92)

Vīnskābes CIF eksporta cenas uz Savienību, ko piedāvā Ķīnas eksportētāji, kuriem pašlaik piemēro pasākumus, PIP ir bijušas ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām (salīdzinot konkrētus ražojuma veidus) – šī starpība ir 32,6 %.

| (93) | Analizējot Ķīnas vīnskābes eksportu (12) uz citām pasaules valstīm pēc PIP, redzams, ka tā apjoms ievērojami samazinājās – no 10 862 t PIP līdz 8 118 t 2011. gada jūlija beigās (– 25 %). Šis Ķīnas eksporta uz citiem tirgiem apjoma samazinājums par 2 744 t varētu radīt Ķīnas eksporta papildu plūsmu uz Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(93)

Analizējot Ķīnas vīnskābes eksportu (12) uz citām pasaules valstīm pēc PIP, redzams, ka tā apjoms ievērojami samazinājās – no 10 862 t PIP līdz 8 118 t 2011. gada jūlija beigās (– 25 %). Šis Ķīnas eksporta uz citiem tirgiem apjoma samazinājums par 2 744 t varētu radīt Ķīnas eksporta papildu plūsmu uz Savienības tirgu.

| (94) | Ņemot vērā pašreiz neizmantoto vīnskābes ražošanas jaudu Ķīnā, kā arī iepriekš minēto Savienības tirgus pievilcību, Ķīnas eksportētāji visticamāk censtos palielināt savu tirgus daļu Savienībā, tā radot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tādējādi, ja nebūtu antidempinga maksājumu par Ķīnas izcelsmes vīnskābes importu, šā importa par dempinga cenām pieaugums izdarītu vēl lielāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un radītu būtisku kaitējumu. |
| --- | --- |

(94)

Ņemot vērā pašreiz neizmantoto vīnskābes ražošanas jaudu Ķīnā, kā arī iepriekš minēto Savienības tirgus pievilcību, Ķīnas eksportētāji visticamāk censtos palielināt savu tirgus daļu Savienībā, tā radot būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tādējādi, ja nebūtu antidempinga maksājumu par Ķīnas izcelsmes vīnskābes importu, šā importa par dempinga cenām pieaugums izdarītu vēl lielāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari un radītu būtisku kaitējumu.

| (95) | Kā minēts 79. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli kopumā zināmā mērā nosaka ar klimatu un ražu saistīti apstākļi. Tiek atgādināts, ka vīnskābi, kuru izmanto arī vīna ražotāji, var iegūt vai nu no vīna ražošanas blakusproduktiem, vai – Ķīnas eksportētāju gadījumā – ķīmiskas sintēzes ceļā no tādiem naftas ķīmijas vai ar ogli saistītiem savienojumiem kā benzols. |
| --- | --- |

(95)

Kā minēts 79. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares finansiālo stāvokli kopumā zināmā mērā nosaka ar klimatu un ražu saistīti apstākļi. Tiek atgādināts, ka vīnskābi, kuru izmanto arī vīna ražotāji, var iegūt vai nu no vīna ražošanas blakusproduktiem, vai – Ķīnas eksportētāju gadījumā – ķīmiskas sintēzes ceļā no tādiem naftas ķīmijas vai ar ogli saistītiem savienojumiem kā benzols.

| (96) | Tādējādi būtu jānorāda arī, ka Ķīnas ražotājiem nav nekādu vērā ņemamu ražošanas apjoma ierobežojumu, ņemot vērā to sintētiskās ražošanas metodes, savukārt Savienības ražošanas nozarei, kas izmanto dabīgus izejmateriālus (vīnogu atliekas), tādi ir. |
| --- | --- |

(96)

Tādējādi būtu jānorāda arī, ka Ķīnas ražotājiem nav nekādu vērā ņemamu ražošanas apjoma ierobežojumu, ņemot vērā to sintētiskās ražošanas metodes, savukārt Savienības ražošanas nozarei, kas izmanto dabīgus izejmateriālus (vīnogu atliekas), tādi ir.

| (97) | Tā kā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte daļēji ir atkarīga no klimatiskajiem apstākļiem, šķiet, ka PIP sasniegto augsto rentabilitāti nevar uzskatīt par ilglaicīgu. Pat attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare ne vienmēr spēja sasniegt plānoto peļņu 8 % apmērā. Turklāt sešos mēnešos pēc PIP beigām Savienības ražošanas nozares rentabilitāte jau ievērojami samazinājās līdz apmēram 3 %, un ražošanas nozare atkal kļuva neaizsargāta. |
| --- | --- |

(97)

Tā kā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte daļēji ir atkarīga no klimatiskajiem apstākļiem, šķiet, ka PIP sasniegto augsto rentabilitāti nevar uzskatīt par ilglaicīgu. Pat attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare ne vienmēr spēja sasniegt plānoto peļņu 8 % apmērā. Turklāt sešos mēnešos pēc PIP beigām Savienības ražošanas nozares rentabilitāte jau ievērojami samazinājās līdz apmēram 3 %, un ražošanas nozare atkal kļuva neaizsargāta.

2.   Secinājums par kaitējuma atkārtošanās iespējamību

| (98) | Tādējādi tiek secināts, ka pēc pasākumu atcelšanas Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām visticamāk palielinātos, izraisot lejup vērstu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām un pasliktinot tās ekonomisko stāvokli. Tādēļ tiek secināts, ka, atceļot pasākumus pret Ķīnu, visticamāk atkārtotos kaitējums Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(98)

Tādējādi tiek secināts, ka pēc pasākumu atcelšanas Ķīnas izcelsmes imports par dempinga cenām visticamāk palielinātos, izraisot lejup vērstu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares cenām un pasliktinot tās ekonomisko stāvokli. Tādēļ tiek secināts, ka, atceļot pasākumus pret Ķīnu, visticamāk atkārtotos kaitējums Savienības ražošanas nozarei.

G.   SAVIENĪBAS INTERESES

1.   Ievads

| (99) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses. Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust viedokli saskaņā ar pamatregulas 21. panta 2. punktu.

| (100) | Tiek atgādināts – sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām. |
| --- | --- |

(100)

Tiek atgādināts – sākotnējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu pieņemšana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pasākumu pārskatīšana, tāpēc, analizējot stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem ir bijusi nevajadzīga nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.

| (101) | Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par iespējamību, ka dempings, kurš izraisa kaitējumu, atkārtosies, pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt pasākumus pret Ķīnas izcelsmes importu. |
| --- | --- |

(101)

Uz šā pamata tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par iespējamību, ka dempings, kurš izraisa kaitējumu, atkārtosies, pastāv nepārvarami iemesli, kas ļautu secināt, ka Savienības interesēs nav saglabāt pasākumus pret Ķīnas izcelsmes importu.

2.   Savienības ražošanas nozares un citu Savienības ražotāju intereses

| (102) | Savienības ražošanas nozare apliecinājusi, ka kopumā ir dzīvotspējīga ražošanas nozare. To apstiprina tās ekonomiskā stāvokļa pozitīvā attīstība attiecīgajā periodā, kas daļēji skaidrojama ar nozares veikto pārstrukturēšanu un spēkā esošajiem pasākumiem. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare īpaši uzlaboja izmaksu struktūru, kā arī peļņas un ražošanas apjoma rādītājus. |
| --- | --- |

(102)

Savienības ražošanas nozare apliecinājusi, ka kopumā ir dzīvotspējīga ražošanas nozare. To apstiprina tās ekonomiskā stāvokļa pozitīvā attīstība attiecīgajā periodā, kas daļēji skaidrojama ar nozares veikto pārstrukturēšanu un spēkā esošajiem pasākumiem. Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare īpaši uzlaboja izmaksu struktūru, kā arī peļņas un ražošanas apjoma rādītājus.

| (103) | Ir pamats uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no saglabājamajiem pasākumiem. Ja pasākumi pret Ķīnas izcelsmes importu netiktu saglabāti, iespējams, Savienības ražošanas nozare atkal piedzīvotu būtisku kaitējumu, ko izraisa liela apjoma imports par dempinga cenām no Ķīnas, ievērojami pasliktinot šās nozares finansiālo stāvokli. Nepārprotami pastāv iespējamība, ka tiks veikts liela apjoma dempings, kurš izraisītu kaitējumu un ar kuru Savienības ražošanas nozare nespētu cīnīties. Tādēļ Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanas. |
| --- | --- |

(103)

Ir pamats uzskatīt, ka Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no saglabājamajiem pasākumiem. Ja pasākumi pret Ķīnas izcelsmes importu netiktu saglabāti, iespējams, Savienības ražošanas nozare atkal piedzīvotu būtisku kaitējumu, ko izraisa liela apjoma imports par dempinga cenām no Ķīnas, ievērojami pasliktinot šās nozares finansiālo stāvokli. Nepārprotami pastāv iespējamība, ka tiks veikts liela apjoma dempings, kurš izraisītu kaitējumu un ar kuru Savienības ražošanas nozare nespētu cīnīties. Tādēļ Savienības ražošanas nozare turpinās gūt labumu no pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanas.

| (104) | Tādējādi tiek secināts, ka pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(104)

Tādējādi tiek secināts, ka pret Ķīnu vērsto antidempinga pasākumu saglabāšana neapšaubāmi būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

3.   Importētāju intereses

| (105) | Tiek atgādināts – iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanas ietekme nebūtu ievērojama. Neviens tirgotājs un importētājs pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nav informācijas, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi būtiski ietekmētu importētājus, tiek secināts, ka pasākumu turpināšana būtiski neietekmēs Savienības importētājus. |
| --- | --- |

(105)

Tiek atgādināts – iepriekšējās izmeklēšanās tika konstatēts, ka pasākumu noteikšanas ietekme nebūtu ievērojama. Neviens tirgotājs un importētājs pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās. Tā kā nav informācijas, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi būtiski ietekmētu importētājus, tiek secināts, ka pasākumu turpināšana būtiski neietekmēs Savienības importētājus.

4.   Lietotāju intereses

| (106) | Vīnskābi galvenokārt izmanto vīna un pārtikas rūpniecībā kā pārtikas un dzērienu piedevu un kā nedegošu vielu būvniecības nozarē, ģipša ražošanā. |
| --- | --- |

(106)

Vīnskābi galvenokārt izmanto vīna un pārtikas rūpniecībā kā pārtikas un dzērienu piedevu un kā nedegošu vielu būvniecības nozarē, ģipša ražošanā.

| (107) | Šajā izmeklēšanā notika sazināšanās ar visiem zināmajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(107)

Šajā izmeklēšanā notika sazināšanās ar visiem zināmajiem lietotājiem.

| (108) | Lietotāji no būvniecības nozares izmeklēšanā nesadarbojās. Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, vīnskābes izmaksas, ja to lieto, ir mazāk nekā 2 % no ģipša izstrādājumu kopējām izmaksām. Tādēļ tika secināts, ka pasākumu turpināšana ievērojami neietekmētu būvniecības nozares izmaksas un konkurētspēju. |
| --- | --- |

(108)

Lietotāji no būvniecības nozares izmeklēšanā nesadarbojās. Kā konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, vīnskābes izmaksas, ja to lieto, ir mazāk nekā 2 % no ģipša izstrādājumu kopējām izmaksām. Tādēļ tika secināts, ka pasākumu turpināšana ievērojami neietekmētu būvniecības nozares izmaksas un konkurētspēju.

| (109) | Procedūrā pilnībā sadarbojās divi lieli importētāji/lietotāji pārtikas nozarē. Bija iespējams konstatēt, ka abi uzņēmumi darbojas rentabli arī tajās produktu līnijās, kur attiecīgo ražojumu izmanto kā vienu no izejmateriāliem. Turklāt to produktu pārdošanas apjoms, kurus ražo, izmantojot attiecīgo ražojumu, bija tikai neliela daļa no to kopējā apgrozījuma. Tādēļ var secināt, ka pasākumu turpināšana pārliecīgi neietekmētu lietotājus pārtikas nozarē. Turklāt šiem lietotājiem bija svarīga dažādu attiecīgā ražojuma piegādes avotu esība. |
| --- | --- |

(109)

Procedūrā pilnībā sadarbojās divi lieli importētāji/lietotāji pārtikas nozarē. Bija iespējams konstatēt, ka abi uzņēmumi darbojas rentabli arī tajās produktu līnijās, kur attiecīgo ražojumu izmanto kā vienu no izejmateriāliem. Turklāt to produktu pārdošanas apjoms, kurus ražo, izmantojot attiecīgo ražojumu, bija tikai neliela daļa no to kopējā apgrozījuma. Tādēļ var secināt, ka pasākumu turpināšana pārliecīgi neietekmētu lietotājus pārtikas nozarē. Turklāt šiem lietotājiem bija svarīga dažādu attiecīgā ražojuma piegādes avotu esība.

5.   Secinājums par Savienības interesēm

| (110) | Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, tiek secināts, ka nav nepārvaramu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(110)

Ņemot vērā visus iepriekš izklāstītos faktorus, tiek secināts, ka nav nepārvaramu iemeslu, kuru dēļ nevajadzētu saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus.

H.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (111) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata gatavojas ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi saistībā ar Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu tiktu saglabāti. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli. |
| --- | --- |

(111)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata gatavojas ieteikt, lai spēkā esošie pasākumi saistībā ar Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu tiktu saglabāti. Pēc informēšanas šīm personām arī deva laiku, lai tās varētu paust viedokli.

| (112) | Lietotājs būvniecības nozarē apgalvoja, ka spēkā esošo pasākumu pagarināšana radīs attiecīgā ražojuma deficītu un palielinās ražošanas izmaksas un tādējādi arī galaražojumu cenas. Netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu. Tādēļ sakarā ar to, ka apgalvojumam trūkst pamatojuma un būvniecības nozares lietotāji izmeklēšanā nesadarbojās, šo apgalvojumu nebija iespējams pārbaudīt. |
| --- | --- |

(112)

Lietotājs būvniecības nozarē apgalvoja, ka spēkā esošo pasākumu pagarināšana radīs attiecīgā ražojuma deficītu un palielinās ražošanas izmaksas un tādējādi arī galaražojumu cenas. Netika sniegti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu. Tādēļ sakarā ar to, ka apgalvojumam trūkst pamatojuma un būvniecības nozares lietotāji izmeklēšanā nesadarbojās, šo apgalvojumu nebija iespējams pārbaudīt.

| (113) | Abi pārtikas nozares lietotāji, kas izmeklēšanā sadarbojās, norādīja, ka nav pietiekami novērtēta pasākumu turpināšanas ietekme uz pārtikas nozari, un viens no tiem pieprasīja, lai to uzklausītu uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

(113)

Abi pārtikas nozares lietotāji, kas izmeklēšanā sadarbojās, norādīja, ka nav pietiekami novērtēta pasākumu turpināšanas ietekme uz pārtikas nozari, un viens no tiem pieprasīja, lai to uzklausītu uzklausīšanas amatpersona.

| (114) | Uzklausīšanā šis lietotājs neiebilda pret secinājumu, ka pasākumu turpināšana kopumā negatīvi neietekmēs visa uzņēmuma rentabilitāti, taču norādīja, ka, viņaprāt, ievērojama ietekme būs uz konkrētās ražošanas līnijas rentabilitāti, kurā izmanto attiecīgo ražojumu un kura ir tikai neliela daļa no kopējā apgrozījuma. Lietotājs arī apgalvoja, ka vīnskābes cenas iekšzemes tirgū pēc PIP beigām ievērojami pieaugušas un ka šis cenu līmenis atkal ievērojami ietekmēs tā produkta rentabilitāti. Tomēr šis lietotājs nenoliedza, ka cenu pieauguma cēlonis ir izejmateriāla piegādes trūkums Savienības tirgū, kur piegādes līmenis regulāri svārstās atkarībā no vīnogu ražas un tādēļ to nevar uzskatīt ne par ilglaicīgu, ne par spēkā esošo antidempinga pasākumu izraisītu. |
| --- | --- |

(114)

Uzklausīšanā šis lietotājs neiebilda pret secinājumu, ka pasākumu turpināšana kopumā negatīvi neietekmēs visa uzņēmuma rentabilitāti, taču norādīja, ka, viņaprāt, ievērojama ietekme būs uz konkrētās ražošanas līnijas rentabilitāti, kurā izmanto attiecīgo ražojumu un kura ir tikai neliela daļa no kopējā apgrozījuma. Lietotājs arī apgalvoja, ka vīnskābes cenas iekšzemes tirgū pēc PIP beigām ievērojami pieaugušas un ka šis cenu līmenis atkal ievērojami ietekmēs tā produkta rentabilitāti. Tomēr šis lietotājs nenoliedza, ka cenu pieauguma cēlonis ir izejmateriāla piegādes trūkums Savienības tirgū, kur piegādes līmenis regulāri svārstās atkarībā no vīnogu ražas un tādēļ to nevar uzskatīt ne par ilglaicīgu, ne par spēkā esošo antidempinga pasākumu izraisītu.

| (115) | Otrs lietotājs, kas sadarbojās, uzklausīšanā pie izmeklētājiem ar līdzīgiem argumentiem iebilda pret pasākumu pagarināšanu. Tādēļ arī šie argumenti tika līdzīgi noraidīti (sk. iepriekšējo apsvērumu). |
| --- | --- |

(115)

Otrs lietotājs, kas sadarbojās, uzklausīšanā pie izmeklētājiem ar līdzīgiem argumentiem iebilda pret pasākumu pagarināšanu. Tādēļ arī šie argumenti tika līdzīgi noraidīti (sk. iepriekšējo apsvērumu).

| (116) | Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare vairs nav uzskatāma par neaizsargātu, ka galvenais iemesls, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli, ir cieši saistīts ar klimatiskajiem apstākļiem un ka tādēļ tas iestājas pret pasākumu turpināšanu. Šie apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem, tādēļ netika pieņemti. Turklāt tie nebija tādi, kas varētu mainīt konstatējumus par Savienības ražošanas nozares stāvokli. |
| --- | --- |

(116)

Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare vairs nav uzskatāma par neaizsargātu, ka galvenais iemesls, kas ietekmē Savienības ražošanas nozares stāvokli, ir cieši saistīts ar klimatiskajiem apstākļiem un ka tādēļ tas iestājas pret pasākumu turpināšanu. Šie apgalvojumi netika pamatoti ar pierādījumiem, tādēļ netika pieņemti. Turklāt tie nebija tādi, kas varētu mainīt konstatējumus par Savienības ražošanas nozares stāvokli.

| (117) | Visbeidzot, izskatot savus rentabilitātes rādītājus attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozare sniedza tiem pamatojumu – vienīgās Francijas ražotnes slēgšana 2008. gada vidū īstermiņā samazināja pieejamā attiecīgā ražojuma daudzumu iekšzemes tirgū, tādējādi īslaicīgi palielinot pārdošanas cenas un attiecīgi palielinot tās rentabilitāti. Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka tādējādi šīs izmaiņas nekādā ziņā nav uzskatāmas par ilgstošām. Tāpēc konstatējumi par Savienības ražošanas nozares stāvokli netiek mainīti. |
| --- | --- |

(117)

Visbeidzot, izskatot savus rentabilitātes rādītājus attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozare sniedza tiem pamatojumu – vienīgās Francijas ražotnes slēgšana 2008. gada vidū īstermiņā samazināja pieejamā attiecīgā ražojuma daudzumu iekšzemes tirgū, tādējādi īslaicīgi palielinot pārdošanas cenas un attiecīgi palielinot tās rentabilitāti. Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka tādējādi šīs izmaiņas nekādā ziņā nav uzskatāmas par ilgstošām. Tāpēc konstatējumi par Savienības ražošanas nozares stāvokli netiek mainīti.

| (118) | Kopumā, apsverot visas piezīmes, kas tika saņemtas pēc izmeklēšanas secinājumu paziņošanas ieinteresētajām personām, tika uzskatīts, ka neviena no šīm piezīmēm nav tāda, lai mainītu izmeklēšanā gūtos secinājumus. |
| --- | --- |

(118)

Kopumā, apsverot visas piezīmes, kas tika saņemtas pēc izmeklēšanas secinājumu paziņošanas ieinteresētajām personām, tika uzskatīts, ka neviena no šīm piezīmēm nav tāda, lai mainītu izmeklēšanā gūtos secinājumus.

| (119) | No iepriekš minētā var secināt, ka Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam piemērojamie antidempinga pasākumi būtu jāsaglabā vēl piecus gadus saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

(119)

No iepriekš minētā var secināt, ka Ķīnas izcelsmes vīnskābes importam piemērojamie antidempinga pasākumi būtu jāsaglabā vēl piecus gadus saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādas vīnskābes importam (izņemot D-(-)-vīnskābi ar vismaz 12,0 grādu negatīvu optisko rotāciju, ko mēra ūdens šķīdumā saskaņā ar Eiropas farmakopejā aprakstīto metodi), kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2918 12 00 (Taric kods 2918120090) un kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu ražojumu neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda.

| Uzņēmums | Antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Ķīnas Tautas Republika | 10,1 % | A688 |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Ķīnas Tautas Republika | 4,7 % | A689 |
| Visi pārējie uzņēmumi (izņemot Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Ķīnas Tautas Republika – Taric papildu kods A687) | 34,9 % | A999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājums

Taric papildu kods

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Ķīnas Tautas Republika

10,1 %

A688

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Ķīnas Tautas Republika

4,7 %

A689

Visi pārējie uzņēmumi (izņemot Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Ķīnas Tautas Republika – Taric papildu kods A687)

34,9 %

A999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 16. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

N. WAMMEN

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 23, 27.1.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 48, 22.2.2008., 1. lpp.

3

(4)  WT/DS295/AB/R, 2005. gada 29. novembris.

4

WT/DS295/AB/R

(5)  OV L 108, 20.4.2012., 1. lpp.

5

(6)  OV C 211, 4.8.2010., 11. lpp.

6

(7)  OV C 24, 26.1.2011., 14. lpp.

7

(8)  OV C 223, 29.7.2011., 11. lpp.

8

(9)  OV C 223, 29.7.2011., 16. lpp.

9

(10)  Piemēram, “Chemical Economic Handbook” (CEH) vai CCM International LTD ziņojumi.

10

Chemical Economic Handbook

CEH

CCM International LTD

(11)  Piemēram, “Chemical Economic Handbook” (CEH) vai CCM International LTD ziņojumus.

11

Chemical Economic Handbook

CEH

CCM International LTD

(12)

12

Avots: Ķīnas eksporta datu bāze.

Avots:

---

PIELIKUMS

| 1) | Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja parakstītam paziņojumam šādā formā: rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un ieņemamais amats. |
| --- | --- |

1)

Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja parakstītam paziņojumam šādā formā: rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un ieņemamais amats.

| 2) | Šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās vīnskābes (apjoms) pārdošanai eksportam uz Eiropas Savienību ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” |
| --- | --- |

2)

Šāds paziņojums: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītās vīnskābes (apjoms) pārdošanai eksportam uz Eiropas Savienību ir ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”

Datums un paraksts

---

| 24.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/17

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 350/2012

(2012. gada 23. aprīlis),

ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 267/2012 par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Regulu (ES) Nr. 267/2012 (2012. gada 23. marts) par ierobežojošiem pasākumiem pret Irānu (1) un jo īpaši tās 46. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2012. gada 23. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 267/2012. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2012. gada 23. martā pieņēma Regulu (ES) Nr. 267/2012.

| (2) | Padome uzskata, ka vairs nav pamata vienu personu un divas vienības atstāt Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā izklāstītajā to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru sarakstā, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Padome uzskata, ka vairs nav pamata vienu personu un divas vienības atstāt Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā izklāstītajā to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru sarakstā, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus.

| (3) | Būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā sniegtais saraksts, |
| --- | --- |

(3)

Būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā sniegtais saraksts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā uzskaitīto personu un vienības svītro no saraksta, kas sniegts Regulas (ES) Nr. 267/2012 IX pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2012. gada 23. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  OV L 88, 24.3.2012., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

REGULAS 1. PANTĀ MINĒTĀ PERSONA UN VIENĪBAS

A Sedghi

Walship SA

Morison Menon Chartered Accountant

---

| 24.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/18

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 351/2012

(2012. gada 23. aprīlis),

ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 attiecībā uz tipa apstiprinājuma prasībām joslu uzraudzības sistēmu uzstādīšanai mehāniskajos transportlīdzekļos

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību (1) un jo īpaši tās 14. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 14. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 661/2009 paredzētas M2, M3, N2 un N3 kategorijas mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas pamatprasības joslu uzraudzības sistēmu uzstādīšanai. Šādai tipa apstiprināšanai ir jānosaka īpašas procedūras, testi un prasības. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 661/2009 paredzētas M2, M3, N2 un N3 kategorijas mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas pamatprasības joslu uzraudzības sistēmu uzstādīšanai. Šādai tipa apstiprināšanai ir jānosaka īpašas procedūras, testi un prasības.

| (2) | Regula (EK) Nr. 661/2009 nosaka, ka Komisija var pieņemt pasākumus, kas atsevišķiem M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļu klasēm paredz atbrīvojumus no pienākuma uzstādīt joslu uzraudzības sistēmas, ja, veicot izmaksu un ieguvumu analīzi un ņemot vērā visus attiecīgos drošības aspektus, tiek pierādīts, ka šo sistēmu izmantošana attiecīgajiem transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļu klasēm nav piemērota. |
| --- | --- |

(2)

Regula (EK) Nr. 661/2009 nosaka, ka Komisija var pieņemt pasākumus, kas atsevišķiem M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļu klasēm paredz atbrīvojumus no pienākuma uzstādīt joslu uzraudzības sistēmas, ja, veicot izmaksu un ieguvumu analīzi un ņemot vērā visus attiecīgos drošības aspektus, tiek pierādīts, ka šo sistēmu izmantošana attiecīgajiem transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļu klasēm nav piemērota.

| (3) | Veicot izmaksu un ieguvumu analīzi, ir pierādījies, ka joslu uzraudzības sistēmu uzstādīšana N2 kategorijas puspiekabi velkošiem transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 3,5 tonnas, bet nepārsniedz 8 tonnas, nav piemērota, jo radītu vairāk izmaksu, nekā ieguvumu. Turklāt uzskata, ka, ņemot vērā to parasto izmantošanu specifiskos satiksmes apstākļos, joslu uzraudzības sistēmu uzstādīšana radītu tikai ierobežotus ieguvumus attiecībā uz drošību A klases, I klases un II klases M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem un A klases, I klases un II klases M3 kategorijas posmainiem autobusiem, kā arī noteiktiem speciālajiem transportlīdzekļiem, bezceļu transportlīdzekļiem un transportlīdzekļiem ar vairāk nekā trim asīm. Tādēļ jāparedz atbrīvojumi no pienākuma uzstādīt šādas sistēmas šiem transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

(3)

Veicot izmaksu un ieguvumu analīzi, ir pierādījies, ka joslu uzraudzības sistēmu uzstādīšana N2 kategorijas puspiekabi velkošiem transportlīdzekļiem, kuru maksimālā masa pārsniedz 3,5 tonnas, bet nepārsniedz 8 tonnas, nav piemērota, jo radītu vairāk izmaksu, nekā ieguvumu. Turklāt uzskata, ka, ņemot vērā to parasto izmantošanu specifiskos satiksmes apstākļos, joslu uzraudzības sistēmu uzstādīšana radītu tikai ierobežotus ieguvumus attiecībā uz drošību A klases, I klases un II klases M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem un A klases, I klases un II klases M3 kategorijas posmainiem autobusiem, kā arī noteiktiem speciālajiem transportlīdzekļiem, bezceļu transportlīdzekļiem un transportlīdzekļiem ar vairāk nekā trim asīm. Tādēļ jāparedz atbrīvojumi no pienākuma uzstādīt šādas sistēmas šiem transportlīdzekļiem.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Piemērošanas joma

Šo regulu piemēro M2, N2, M3 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK (2) II pielikumā, izņemot šādus transportlīdzekļus:

| 1) | N2 kategorijas puspiekabi velkoši transportlīdzekļi, kuru maksimālā masa pārsniedz 3,5 tonnas, bet nepārsniedz 8 tonnas; |
| --- | --- |

1)

N2 kategorijas puspiekabi velkoši transportlīdzekļi, kuru maksimālā masa pārsniedz 3,5 tonnas, bet nepārsniedz 8 tonnas;

| 2) | A klases, I klases un II klases M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi; |
| --- | --- |

2)

A klases, I klases un II klases M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi;

| 3) | A klases, I klases un II klases M3 kategorijas posmaini autobusi; |
| --- | --- |

3)

A klases, I klases un II klases M3 kategorijas posmaini autobusi;

| 4) | M2, M3, N2 un N3 kategorijas bezceļu transportlīdzekļi, kā minēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas 4.2. un 4.3. punktā; |
| --- | --- |

4)

M2, M3, N2 un N3 kategorijas bezceļu transportlīdzekļi, kā minēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas 4.2. un 4.3. punktā;

| 5) | M2, M3, N2 un N3 kategorijas speciālie transportlīdzekļi, kā minēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas 5. punktā; |
| --- | --- |

5)

M2, M3, N2 un N3 kategorijas speciālie transportlīdzekļi, kā minēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas 5. punktā;

| 6) | M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļi ar vairāk nekā trim asīm. |
| --- | --- |

6)

M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļi ar vairāk nekā trim asīm.

2. pants

Definīcijas

Papildus Regulā (EK) Nr. 661/2009 noteiktajām definīcijām šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “Transportlīdzekļa tips attiecībā uz joslu uzraudzības sistēmu” ir tādas kategorijas transportlīdzekļi, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:






  a) | izgatavotāja preču zīme vai tirdzniecības nosaukums; |
| --- | --- | --- |

1)

“Transportlīdzekļa tips attiecībā uz joslu uzraudzības sistēmu” ir tādas kategorijas transportlīdzekļi, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:

a)

izgatavotāja preču zīme vai tirdzniecības nosaukums;

| b) | transportlīdzekļa funkcijas, kas būtiski ietekmē joslu uzraudzības sistēmas darbību; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa funkcijas, kas būtiski ietekmē joslu uzraudzības sistēmas darbību;

| c) | joslu uzraudzības sistēmas tips un uzbūve. |
| --- | --- |

c)

joslu uzraudzības sistēmas tips un uzbūve.

| 2) | “Josla” ir viena no garenvirziena joslām, kurās sadalīts ceļš (kā parādīts II pielikuma papildinājumā). |
| --- | --- |

2)

“Josla” ir viena no garenvirziena joslām, kurās sadalīts ceļš (kā parādīts II pielikuma papildinājumā).

| 3) | “Saredzams joslu marķējums” ir atstarojoši elementi, kas ar nolūku novietoti uz joslu robežlīnijas un ko vadītājs var braucot skaidri saskatīt. |
| --- | --- |

3)

“Saredzams joslu marķējums” ir atstarojoši elementi, kas ar nolūku novietoti uz joslu robežlīnijas un ko vadītājs var braucot skaidri saskatīt.

| 4) | “Tuvošanās ātrums” ir ātrums, ar kādu transportlīdzeklis atbilstošajā leņķī tuvojas saredzamajam joslu marķējumam brīdinājuma aktivizēšanās brīdī. |
| --- | --- |

4)

“Tuvošanās ātrums” ir ātrums, ar kādu transportlīdzeklis atbilstošajā leņķī tuvojas saredzamajam joslu marķējumam brīdinājuma aktivizēšanās brīdī.

| 5) | “Kopīga telpa” ir telpa, kurā var izvietot divas vai vairākas informācijas funkcijas, bet tas nevar notikt vienlaikus. |
| --- | --- |

5)

“Kopīga telpa” ir telpa, kurā var izvietot divas vai vairākas informācijas funkcijas, bet tas nevar notikt vienlaikus.

3. pants

Transportlīdzekļa tipa EK tipa apstiprinājums saistībā ar joslu uzraudzības sistēmām

1.   Izgatavotājs vai tā pārstāvis iesniedz tipa apstiprinātājai iestādei pieteikumu par transportlīdzekļa EK tipa apstiprināšanu attiecībā uz joslu uzraudzības sistēmām.

2.   Pieteikumu izstrādā saskaņā ar I pielikuma 1. daļā sniegto informatīvā dokumenta paraugu.

3.   Ja šīs regulas II pielikumā izklāstītās attiecīgās prasības ir izpildītas, tad saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK VII pielikumā izklāstīto numerācijas sistēmu apstiprinātāja iestāde piešķir EK tipa apstiprinājumu un izsniedz tipa apstiprinājuma numuru.

Dalībvalsts nedrīkst piešķirt to pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

4.   Piemērojot 3. punktu, tipa apstiprinātāja iestāde izsniedz EK tipa apstiprinājuma sertifikātu, kas sagatavots saskaņā ar I pielikuma 2. daļā sniegto paraugu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 23. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.

1

(2)  OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

Informācijas dokumenta un EK tipa apstiprinājuma sertifikāta standarta paraugi

1.   DAĻA

Informācijas dokuments

PARAUGS

Informācijas dokuments Nr. ... attiecībā uz transportlīdzekļa EK tipa apstiprinājumu saistībā ar joslu uzraudzības sistēmām.

Turpmāk norādītās ziņas iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju. Visus rasējumus iesniedz sagatavotus attiecīgā mērogā un pietiekami detalizēti, A4 formātā vai A4 formāta mapē. Fotoattēlos, ja tādi ir, detaļas ir pietiekami sīki saskatāmas.

Ja šajā pielikumā minētajām sistēmām, detaļām vai atsevišķām tehniskajām vienībām ir elektroniskas vadības ierīces, tad sniedz informāciju par to darbību.

0.   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

0.1.   Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums): ...

0.2.   Tips: ...

0.2.0.1.   Šasija: ...

0.2.0.2.   Virsbūve/pabeigts transportlīdzeklis: ...

0.2.1.   Komercnosaukums(-i) (ja ir): ...

0.3.   Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums ir norādīts uz transportlīdzekļa (1): ...

0.3.0.1.   Šasija: ...

0.3.0.2.   Virsbūve/pabeigts transportlīdzeklis: ...

0.3.1.   Minētā marķējuma atrašanās vieta: ...

0.3.1.1.   Šasija: ...

0.3.1.2.   Virsbūve/pabeigts transportlīdzeklis: ...

0.4.   Transportlīdzekļa kategorija (2): ...

0.5.   Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

0.6.   Obligāto izgatavotāja plākšņu un transportlīdzekļa identifikācijas numura atrašanās vieta: ...

0.6.1.   Uz šasijas: ...

0.6.2.   Uz virsbūves: ...

0.9.   Izgatavotāja pārstāvja (ja tāds ir) vārds/uzvārds vai nosaukums un adrese: ...

1.   TRANSPORTLĪDZEKĻA KONSTRUKCIJAS VISPĀRĪGS RAKSTUROJUMS

1.1.   Transportlīdzekļa prototipa fotoattēli un/vai rasējumi: ...

1.2.   Pabeigta transportlīdzekļa rasējums mērogā: ...

1.3.   Asu un riteņu skaits: ...

1.3.1.   Asu ar dubultriteņiem skaits un novietojums: ...

1.3.2.   Vadāmo asu skaits un novietojums: ...

1.3.3.   Dzenošās asis (skaits, novietojums, savienojums): ...

1.8.   Vadības ierīču novietojums labajā vai kreisajā pusē (3).

2.   MASAS UN IZMĒRI (4)
   (5)

(izteikti kg un mm) (attiecīgajā gadījumā sk. rasējumu)

2.1.   Garenbāze(-es) (pie pilnas slodzes) (6)

2.1.1.   Divasu transportlīdzekļi: ...

2.1.1.1.   Transportlīdzekļi ar trīs vai vairāk asīm

2.3.   Asu šķērsbāze(-es) un platums(-i)

2.3.1.   Katras vadāmās ass šķērsbāze (7): ...

2.3.2.   Pārējo asu šķērsbāze (7): ...

2.3.3.   Platākās pakaļējās ass platums: ...

2.3.4.   Priekšējās ass platums (mēra riepu visvairāk izvirzītajā daļā, izņemot riepu izliekumu pie pašas zemes): ...

2.4.   Transportlīdzekļa gabarīti (kopumā)

2.4.1.   Šasijai bez virsbūves

2.4.1.1.   Garums (8): ...

2.4.1.1.1.   Maksimālais pieļaujamais garums: ...

2.4.1.1.2.   Minimālais pieļaujamais garums: ...

2.4.1.2.   Platums (10): ...

2.4.1.2.1.   Maksimālais pieļaujamais platums: ...

2.4.1.2.2.   Minimālais pieļaujamais platums: ...

2.4.2.   Šasijai ar virsbūvi

2.4.2.1.   Garums (8): ...

2.4.2.1.1.   Iekraušanas laukuma garums: ...

2.4.2.2.   Platums (10): ...

2.4.3.   Virsbūvei, kas apstiprināta bez šasijas (M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi)

2.4.3.1.   Garums (8): ...

2.4.3.2.   Platums (10): ...

2.6.   Masa darbderīgā stāvoklī

Masa transportlīdzekļiem ar virsbūvi darbderīgā stāvoklī un vilcējtransportlīdzekļiem, izņemot M1 kategoriju, ar sakabes ierīci, ja ar to aprīkojis izgatavotājs, vai šasijas masa, vai šasijas masa kopā ar kabīni, izņemot virsbūvi un/vai sakabes ierīci, ja izgatavotājs nav uzmontējis virsbūvi, un/vai sakabes ierīci (ieskaitot šķidrumus, instrumentus, rezerves riteni, ja tie ir, un vadītāju un attiecībā uz autobusiem apkalpes locekli, ja transportlīdzeklī ir apkalpes locekļa sēdvieta) (11) (maksimālā un minimālā masa katram variantam): ...

4.7.   Transportlīdzekļa maksimālais aprēķinātais ātrums (km/h) (12): ...

13.   ĪPAŠI NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ AUTOBUSIEM UN TĀLSATIKSMES AUTOBUSIEM

13.1.   Transportlīdzekļa klase: III klase/B klase (3)

Paskaidrojumi

2.   DAĻA

PARAUGS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

EK TIPA APSTIPRINĀJUMA SERTIFIKĀTS

Paziņojums par:

| — | EK tipa apstiprinājumu (13) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājumu (13)

| — | EK tipa apstiprinājuma paplašinājumu (13) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma paplašinājumu (13)

| — | EK tipa apstiprinājuma atteikumu (13) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma atteikumu (13)

| — | EK tipa apstiprinājuma atcelšanu (13) |
| --- | --- |

—

EK tipa apstiprinājuma atcelšanu (13)

attiecībā uz transportlīdzekļa tipa joslu uzraudzības sistēmām

attiecībā uz grozīto Komisijas Regulu (ES) Nr. 351/2012.

EK tipa apstiprinājuma numurs: _

Paplašinājuma pamatojums:

I   IEDAĻA

0.1.   Marka (izgatavotāja tirdzniecības nosaukums):

0.2.   Tips:

0.2.1.   Komercnosaukums(-i) (ja ir)

0.3.   Tipa identifikācijas veids, ja marķējums ir norādīts uz transportlīdzekļa (14)

0.3.1.   Minētā marķējuma atrašanās vieta:

0.4.   Transportlīdzekļa kategorija (15):

0.5.   Izgatavotāja nosaukums un adrese:

0.8.   Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es):

0.9.   Izgatavotāja pārstāvis

II   IEDAĻA

1.   Papildu informācija (vajadzības gadījumā): skatīt papildinājumu.

2.   Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests:

3.   Diena, kad izdots testu protokols:

4.   Testu protokola numurs:

5.   Piezīmes (ja ir): skatīt papildinājumu.

6.   Vieta:

7.   Datums:

8.   Paraksts:

| Pielikumi | : | Informācijas pakete.
  Testa protokols. |
| --- | --- | --- |

Pielikumi

:

Informācijas pakete.

Testa protokols.

---

(1)  Ja tipa identifikācijas līdzekļos ir zīmes, kas neraksturo transportlīdzekļa, tā sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipus, uz ko attiecas šis informācijas dokuments, dokumentācijā tādas zīmes attēlo ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

(2)  Klasificē saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļas definīcijām.

(3)  Lieko svītrot (ir gadījumi, kad svītrojumu nav, jo atbilst vairāk nekā viens variants).

(4)  Ja viens transportlīdzekļa variants ir ar parastu kabīni, bet otrs aprīkots ar kabīni, kurā paredzētas guļamvietas, norāda abu kabīņu masu un izmērus.

(5)  Standarts ISO 612:1978 – Autoceļu transportlīdzekļi – Mehānisko transportlīdzekļu un piekabju izmēri – Termini un definīcijas.

(6)

| (g1) | — | Transportlīdzekļa garenbāzi nosaka saskaņā ar:






  — | standarta ISO 612:1978 mehāniskajiem transportlīdzekļiem un piekabei ar stieņa sakabi 6.4.1. punktu: |
| --- | --- | --- | --- |

(g1)

—

Transportlīdzekļa garenbāzi nosaka saskaņā ar:

—

standarta ISO 612:1978 mehāniskajiem transportlīdzekļiem un piekabei ar stieņa sakabi 6.4.1. punktu:

| — | standarta ISO 612:1978 puspiekabēm un piekabēm ar centrāli novietotu asi 6.4.2. punktu |
| --- | --- |

—

standarta ISO 612:1978 puspiekabēm un piekabēm ar centrāli novietotu asi 6.4.2. punktu

Piezīme:

Piekabei ar centrāli novietotu asi sakabes asi uzskata par priekšējo asi.

(7)

| (g4) | — | Asu šķērsbāzi nosaka saskaņā ar standarta ISO 612:1978 6.5. punktu |
| --- | --- | --- |

(g4)

—

Asu šķērsbāzi nosaka saskaņā ar standarta ISO 612:1978 6.5. punktu

(8)

| (g5) | — | transportlīdzekļa garumu nosaka saskaņā ar:






  — | standarta ISO 612:1978 M1 kategorijas transportlīdzekļiem 6.1. punktu, |
| --- | --- | --- | --- |

(g5)

—

transportlīdzekļa garumu nosaka saskaņā ar:

—

standarta ISO 612:1978 M1 kategorijas transportlīdzekļiem 6.1. punktu,

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/27/EK () kas attiecas uz transportlīdzekļiem, kas nepieder pie M1 kategorijas, I pielikuma 2.4.1. punktu. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/27/EK () kas attiecas uz transportlīdzekļiem, kas nepieder pie M1 kategorijas, I pielikuma 2.4.1. punktu.

Piekabēm garumu nosaka saskaņā ar standarta ISO 612:1978 6.1.2. punktu.

(9)  OV L 233, 25.8.1997., 1. lpp.

(10)

| (g7) | — | M1 kategorijas transportlīdzekļu platumu nosaka saskaņā ar standarta ISO 612:1978 6.2. punktu. Transportlīdzekļiem, kas nepieder pie M1 kategorijas, platumu nosaka saskaņā ar Direktīvas 97/27/EK I pielikuma 2.4.2. punktu. |
| --- | --- | --- |

(g7)

—

M1 kategorijas transportlīdzekļu platumu nosaka saskaņā ar standarta ISO 612:1978 6.2. punktu. Transportlīdzekļiem, kas nepieder pie M1 kategorijas, platumu nosaka saskaņā ar Direktīvas 97/27/EK I pielikuma 2.4.2. punktu.

(11)  Uzskata, ka vadītāja un attiecīgā gadījumā apkalpes locekļa svars ir 75 kg (68 kg cilvēka svars un 7 kg bagāžas svars saskaņā ar standartu ISO 2416–1992), degvielas tvertne ir piepildīta līdz 90 % un citas sistēmas, kurās ir šķidrumi (izņemot tās, kurās lieto ūdeni), – attiecīgi līdz 100 % no izgatavotāja norādītā tilpuma.

(12)  Attiecībā uz piekabēm – ražotāja atļautais maksimālais ātrums.

(13)  Lieko svītrot.

(14)  Ja tipa identifikācijas līdzekļos ir zīmes, kas neraksturo transportlīdzekļa, tā sastāvdaļu vai atsevišķu tehnisko vienību tipus, uz ko attiecas šī informācija, dokumentācijā tādas zīmes attēlo ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

(15)  Kā definēts Direktīvas 2007/46/EK II pielikuma A daļā.

Papildinājums

EK tipa apstiprinājuma sertifikātam Nr. ...

1.   Papildu informācija

1.1.   Transportlīdzeklī uzstādītās joslu uzraudzības sistēmas īss apraksts:

4.   II pielikuma testu rezultāti

4.1.   Testēšanai izmantotie saredzamie joslu marķējumi

4.2.   Dokuments, kas pierāda atbilstību visiem pārējiem joslu marķējumiem, kas noteikti Komisijas Regulas Nr. 351/2012 II pielikuma papildinājumā

4.3.   Joslu uzraudzības sistēmas variantu apraksts ar prasībām atbilstošiem reģionam specifiskiem pielāgojumiem.

4.4.   Transportlīdzekļa masa un noslodze testēšanas laikā

4.5.   Brīdinājuma sliekšņu iestatījums (tikai tādā gadījumā, ja joslu uzraudzības sistēma ir aprīkota ar brīdinājuma slieksni, ko var pielāgot lietotājs)

4.6.   Optiskā brīdinājuma signāla pārbaudes testa rezultāts

4.7.   Joslu uzraudzības testa rezultāti

4.8.   Defektu atklāšanas testa rezultāti

4.9.   Deaktivācijas testa rezultāti (tikai tad, ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar joslu uzraudzības sistēmas deaktivācijas iespēju)

5.   Piezīmes (ja ir):

---

II PIELIKUMS

Mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma testi un prasības attiecībā uz joslu uzraudzības sistēmām

1.   Prasības

1.1.   Vispārīgās prasības

1.1.1.   Joslu uzraudzības sistēmas (LDWS) efektivitāti negatīvi neietekmē magnētiskie vai elektriskie lauki. Šis nosacījums ir izpildīts, ja ir ievērotas ANO EKK Noteikumu Nr. 10 (1) prasības.

1.2.   Veiktspējas prasības

1.2.1.   Kad sistēma darbojas, kā norādīts 1.2.3. punktā, LDWS brīdina vadītāju, ja transportlīdzeklis šķērso tās joslas saredzamo marķējumu, pa kuru transportlīdzeklis pārvietojas, braucot pa ceļu, kas ir gan taisns, gan līkumots, ja iekšējās joslas marķējuma minimālais rādiuss ir 250 m un ja vadītājam nav bijusi vajadzība attiecīgi rīkoties.

Jo īpaši:

| 1.2.1.1. | tā sniedz vadītājam brīdinājumu, kas noteikts 1.4.1. punktā, ja testēšana notiek saskaņā ar 2.5. punkta noteikumiem (uzraudzības tests) un joslu marķējumiem, kas norādīti 2.2.3. punktā, |
| --- | --- |

1.2.1.1.

tā sniedz vadītājam brīdinājumu, kas noteikts 1.4.1. punktā, ja testēšana notiek saskaņā ar 2.5. punkta noteikumiem (uzraudzības tests) un joslu marķējumiem, kas norādīti 2.2.3. punktā,

| 1.2.1.2. | brīdinājums, kas minēts 1.2.1. punktā, var pārstāt darboties, ja vadītāja darbības liecina par nolūku izbraukt no joslas. |
| --- | --- |

1.2.1.2.

brīdinājums, kas minēts 1.2.1. punktā, var pārstāt darboties, ja vadītāja darbības liecina par nolūku izbraukt no joslas.

1.2.2.   Sistēma sniedz vadītājam arī brīdinājumu, kas noteikts 1.4.2. punktā, ja testēšana notiek saskaņā ar 2.6. punkta noteikumiem (defektu atklāšanas tests). Signālam jābūt nepārtrauktam.

1.2.3.   LDWS darbojas vismaz tad, kad transportlīdzekļa ātrums ir lielāks par 60 km/h, ja vien to manuāli neizslēdz saskaņā ar 1.3. punktu.

1.3.   Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar LDWS funkcijas izslēgšanas iespēju, attiecīgā gadījumā piemēro šādus nosacījumus:

| 1.3.1. | LDWS funkciju automātiski atjauno katra jauna aizdedzes “on” (ieslēgts) cikla sākumā. |
| --- | --- |

1.3.1.

LDWS funkciju automātiski atjauno katra jauna aizdedzes “on” (ieslēgts) cikla sākumā.

| 1.3.2. | Pastāvīgs optiskais brīdinājuma signāls informē vadītāju, ka LDWS funkcija ir deaktivēta. Šim mērķim var izmantot dzelteno brīdinājuma signālu, kas norādīts 1.4.2. punktā. |
| --- | --- |

1.3.2.

Pastāvīgs optiskais brīdinājuma signāls informē vadītāju, ka LDWS funkcija ir deaktivēta. Šim mērķim var izmantot dzelteno brīdinājuma signālu, kas norādīts 1.4.2. punktā.

1.4.   Brīdinājuma signāls

1.4.1.   Brīdinājums, kas minēts 1.2.1. punktā, ir vadītājam labi saskatāms un atbilst vienam no šiem nosacījumiem:

| a) | vismaz divu veidu brīdinājumi, sniedzot iespēju izvēlēties starp optisku, akustisku un taktilu; |
| --- | --- |

a)

vismaz divu veidu brīdinājumi, sniedzot iespēju izvēlēties starp optisku, akustisku un taktilu;

| b) | viena veida brīdinājums, sniedzot iespēju izvēlēties starp taktilu un akustisku brīdinājumu, ar telpisku norādi par transportlīdzekļa neplānotu braukšanas virziena maiņu. |
| --- | --- |

b)

viena veida brīdinājums, sniedzot iespēju izvēlēties starp taktilu un akustisku brīdinājumu, ar telpisku norādi par transportlīdzekļa neplānotu braukšanas virziena maiņu.

| 1.4.1.1. | Ja joslu uzraudzībai izmanto optisku signālu, defektu brīdinājuma signālu, kas norādīts 1.2.2. punktā, var izmantot mirgojošā režīmā. |
| --- | --- |

1.4.1.1.

Ja joslu uzraudzībai izmanto optisku signālu, defektu brīdinājuma signālu, kas norādīts 1.2.2. punktā, var izmantot mirgojošā režīmā.

1.4.2.   Defektu brīdinājums, kas minēts 1.2.2. punktā, ir dzeltens optisks brīdinājuma signāls.

1.4.3.   LDWS optiskos brīdinājuma signālus ieslēdz vai nu, ja aizdedzes (palaišanas) slēdzis iestatīts pozīcijā “on” (ieslēgts) vai tad, ja aizdedzes (palaišanas) slēdzis ir pozīcijā starp “on” (ieslēgts) un “start” (palaist), ko izgatavotājs ir paredzējis kā pārbaudes pozīciju (sistēma sākotnējā stāvoklī (ieslēgt barošanu)). Šī prasība neattiecas uz brīdinājuma signāliem, kas atrodas kopējā zonā.

1.4.4.   Optiskajiem brīdinājuma signāliem ir jābūt redzamiem arī dienas gaismā; signāliem jābūt viegli kontrolējamiem, vadītājam atrodoties vadītāja sēdeklī.

1.4.5.   Ja vadītājam redzams optiskā brīdinājuma signāls, kas informē par to, ka LDWS īslaicīgi nav pieejams, piemēram, nelabvēlīgu laikapstākļu dēļ, signālam ir jābūt nepārtrauktam. Šim mērķim var izmantot defektu brīdinājuma signālu, kas norādīts 1.4.2. punktā.

1.5.   Noteikumi par regulārām tehniskajām apskatēm

1.5.1.   Regulārajās tehniskajās apskatēs ir iespējams pārbaudīt LDWS pareizu ekspluatācijas stāvokli, apskatot defektu brīdinājuma signāla stāvokli pēc tam, kad ieslēgta transportlīdzekļa barošana (“power-ON”) (“off” – sistēma kārtībā, “on” – sistēmā ir defekts).

Ja defektu brīdinājuma signāls ir kopējā zonā, vispirms jāpārbauda, vai darbojas kopējā zona, pēc tam jāpārbauda brīdinājuma signālu stāvoklis.

1.5.2.   Tipa apstiprinājuma laikā konfidenciāli uzskaita līdzekļus, kas izmantoti, lai aizsargātu pret vienkāršu neatļautu izgatavotāja izvēlēto defektu brīdinājuma signāla pārveidošanu.

Šī prasība aizsardzībai ir izpildīta, ja ir pieejams sekundārs LDWS pareiza ekspluatācijas stāvokļa pārbaudes līdzeklis.

2.   Testa procedūras

2.1.   Izgatavotājs iesniedz īsu dokumentācijas paketi, kurā izklāstīta sistēmas vispārīgā uzbūve un, ja vajadzīgs, līdzekļi, kas to saista ar citām transportlīdzekļa sistēmām. Jāpaskaidro sistēmas funkcijas, un dokumentācijā jāapraksta, kā pārbauda sistēmas ekspluatācijas stāvokli, pieminot, vai tiek ietekmētas citas transportlīdzekļa sistēmas, un metode(-es), ko izmanto gadījumos, kad redzams defektu brīdinājuma signāls.

2.2.   Testa nosacījumi

2.2.1.   Testu veic uz līdzenas, sausas asfalta vai betona virsmas.

2.2.2.   Apkārtējā gaisa temperatūra ir no 0 °C līdz 45 °C.

2.2.3.   Saredzami joslu marķējumi

| 2.2.3.1. | Saredzamie joslu marķējumi, ko izmanto 2.6. punktā minētajos joslu uzraudzības testos, atbilst tiem, kas noteikti šī pielikuma papildinājumā, un to stāvoklim, kā arī materiālam jāatbilst konkrētās dalībvalsts standartiem par saredzamajiem joslu marķējumiem. Testēšanā izmantoto saredzamā joslu marķējuma izvietojumu reģistrē. |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Saredzamie joslu marķējumi, ko izmanto 2.6. punktā minētajos joslu uzraudzības testos, atbilst tiem, kas noteikti šī pielikuma papildinājumā, un to stāvoklim, kā arī materiālam jāatbilst konkrētās dalībvalsts standartiem par saredzamajiem joslu marķējumiem. Testēšanā izmantoto saredzamā joslu marķējuma izvietojumu reģistrē.

| 2.2.3.2. | Ar dokumentācijas palīdzību transportlīdzekļa izgatavotājs pierāda atbilstību visiem pārējiem saredzamajiem joslu marķējumiem, kas noteikti šī pielikuma papildinājumā. Jebkādu šāda veida dokumentāciju iekļauj testa protokolā. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Ar dokumentācijas palīdzību transportlīdzekļa izgatavotājs pierāda atbilstību visiem pārējiem saredzamajiem joslu marķējumiem, kas noteikti šī pielikuma papildinājumā. Jebkādu šāda veida dokumentāciju iekļauj testa protokolā.

| 2.2.3.3. | Ja transportlīdzekļa tipu var aprīkot ar dažādiem LDWS variantiem ar reģionam specifiskiem pielāgojumiem, izgatavotājs ar dokumentācijas palīdzību pierāda, ka šīs regulas prasības ir izpildītas visos variantos. |
| --- | --- |

2.2.3.3.

Ja transportlīdzekļa tipu var aprīkot ar dažādiem LDWS variantiem ar reģionam specifiskiem pielāgojumiem, izgatavotājs ar dokumentācijas palīdzību pierāda, ka šīs regulas prasības ir izpildītas visos variantos.

2.2.4.   Testu veic tādos redzamības apstākļos, kas ļauj droši pārvietoties testam nepieciešamajā ātrumā.

2.3.   Nosacījumi attiecībā uz transportlīdzekli

2.3.1.   Testa svars

Transportlīdzekli var testēt jebkādos slodzes apstākļos, ja masas sadalījums starp asīm atbilst transportlīdzekļa izgatavotāja norādījumiem, nepārsniedzot maksimālo pieļaujamo masu uz katras ass. Kad uzsākts tests, nekādas izmaiņas vairs neveic. Transportlīdzekļa izgatavotājs ar dokumentācijas palīdzību pierāda, ka sistēma darbojas pie visām noslodzēm.

2.3.2.   Transportlīdzekli pārbauda ar izgatavotāja rekomendēto riepu spiedienu.

2.3.3.   Ja LDWS ir aprīkots ar brīdinājuma slieksni, ko var pielāgot lietotājs, 2.5. punktā minēto testu izpilda ar maksimālo joslas uzraudzības brīdinājuma sliekšņa iestatījumu. Kad uzsākts tests, nekādas izmaiņas vairs neveic.

2.4.   Optiskā brīdinājuma signāla pārbaudes tests

Stāvošam transportlīdzeklim pārbauda optiskā(-o) brīdinājuma signāla(-u) atbilstību 1.4.3. punkta prasībām.

2.5.   Joslu uzraudzības tests

2.5.1.   Vienmērīgi vada transportlīdzekli ar ātrumu 65 km/h +/– 3 km/h pa testa joslas vidu, lai transportlīdzekļa pārvietošanās būtu stabila.

Uzturot noteikto ātrumu, vienmērīgi savirza transportlīdzekli vai nu pa kreisi, vai pa labi ar tuvošanās ātrumu no 0,1 līdz 0,8 m/s tā, lai transportlīdzeklis šķērsotu joslas marķējumu. Atkārto testu ar atšķirīgu tuvošanās ātrumu no 0,1 līdz 0,8 m/s diapazonā.

Atkārto iepriekš minētos testus, savirzot transportlīdzekli pretējā virzienā.

2.5.2.   LDWS rada joslu uzraudzības brīdinājuma signālu, kas minēts 1.4.1. punktā, ne vēlāk kā tad, kad, joslas marķējumam tuvākā riteņa ārējā mala, uz kuras pusi transportlīdzeklis tiek savirzīts, šķērso saredzamā marķējuma ārējo malu par 0,3 m.

2.6.   Defektu atklāšanas tests

2.6.1.   Simulē LDWS defektu, piemēram, atvienojot no strāvas avota jebkuru LDWS sastāvdaļu vai atvienojot jebkuru elektrisko savienojumu starp LDWS sastāvdaļām. Simulējot LDWS defektu, neatvieno 1.4.2. punktā minēto defektu brīdinājuma signālu elektriskos savienojumus un 1.3. punktā minēto LDWS atspējošanas vadību.

2.6.2.   Defektu brīdinājuma signālu, kas minēts 1.4.2. punktā, ieslēdz, un tas paliek ieslēgts, kamēr transportlīdzeklis atrodas kustībā, un no jauna ieslēdz pēc sekojoša aizdedzes “off” (izslēgt) un “on” (ieslēgt) cikla, kamēr pastāv simulētais defekts.

2.7.   Deaktivācijas tests

2.7.1.   Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar līdzekļiem LDWS deaktivācijai, iestata aizdedzes slēdzi pozīcijā “on” (ieslēgts) (darbojas) un deaktivē LDWS. Aktivizē 1.3.2. punktā minēto brīdinājuma signālu. Iestata aizdedzes (palaišanas) slēdzi pozīcijā “off” (izslēgts). Vēlreiz iestata aizdedzes (palaišanas) slēdzi pozīcijā “on” (ieslēgts) (darbojas) un pārbauda, vai iepriekš ieslēgtais brīdinājuma signāls nav no jauna aktivizēts, tādējādi norādot, ka LDWS ir atjaunots, kā norādīts 1.3.1. punktā. Ja aizdedzes sistēma ir aktivizēta ar atslēgas palīdzību, iepriekš minēto prasību izpilda, neizņemot atslēgu.

---

(1)  OV L 116, 8.5.2010., 1. lpp.

Papildinājums

Saredzama joslu marķējuma identifikācija

| 1. | Lai veiktu testa procedūru, kas minēta II pielikuma 2.2. un 2.5. punktā, testa joslas platumam ir jābūt lielākam par 3,5 m. |
| --- | --- |

1.

Lai veiktu testa procedūru, kas minēta II pielikuma 2.2. un 2.5. punktā, testa joslas platumam ir jābūt lielākam par 3,5 m.

| 2. | Ja šajā papildinājumā nav norādīts citādi, pieņem, ka saredzamie joslas marķējumi, kas redzami 1. tabulā, ir balti. |
| --- | --- |

2.

Ja šajā papildinājumā nav norādīts citādi, pieņem, ka saredzamie joslas marķējumi, kas redzami 1. tabulā, ir balti.

| 3. | 1. tabulu izmanto apstiprinājumam saskaņā ar šīs regulas II pielikuma 2.2. un 2.5. punktu. |
| --- | --- |

3.

1. tabulu izmanto apstiprinājumam saskaņā ar šīs regulas II pielikuma 2.2. un 2.5. punktu.

1.   tabula

Identificēts saredzams joslu marķējums

Image

Image

Image

Image

---

| 24.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/31

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 352/2012

(2012. gada 23. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 23. aprīlī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 49,0 |
| TN | 124,7 |
| TR | 110,1 |
| ZZ | 94,6 |
| 0707 00 05 | JO | 216,8 |
| TR | 129,5 |
| ZZ | 173,2 |
| 0709 93 10 | TR | 102,8 |
| ZZ | 102,8 |
| 0805 10 20 | EG | 55,3 |
| IL | 73,9 |
| MA | 51,3 |
| TN | 54,8 |
| TR | 50,5 |
| ZZ | 57,2 |
| 0805 50 10 | TR | 45,9 |
| ZZ | 45,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,1 |
| BR | 81,6 |
| CA | 117,0 |
| CL | 93,7 |
| CN | 111,9 |
| MK | 31,8 |
| NZ | 123,3 |
| US | 157,3 |
| UY | 72,9 |
| ZA | 87,4 |
| ZZ | 95,9 |
| 0808 30 90 | AR | 112,5 |
| CL | 112,9 |
| CN | 65,6 |
| US | 107,0 |
| ZA | 126,1 |
| ZZ | 104,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

49,0

TN

124,7

TR

110,1

ZZ

94,6

0707 00 05

JO

216,8

TR

129,5

ZZ

173,2

0709 93 10

TR

102,8

ZZ

102,8

0805 10 20

EG

55,3

IL

73,9

MA

51,3

TN

54,8

TR

50,5

ZZ

57,2

0805 50 10

TR

45,9

ZZ

45,9

0808 10 80

AR

82,1

BR

81,6

CA

117,0

CL

93,7

CN

111,9

MK

31,8

NZ

123,3

US

157,3

UY

72,9

ZA

87,4

ZZ

95,9

0808 30 90

AR

112,5

CL

112,9

CN

65,6

US

107,0

ZA

126,1

ZZ

104,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 24.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/33 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/33

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 353/2012

(2012. gada 23. aprīlis),

ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 345/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 345/2012 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam.

| (3) | Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(3)

Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 23. aprīlī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 254, 30.9.2011., 12. lpp.

3

(4)  OV L 108, 20.4.2012., 32. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2012. gada 24. aprīļa piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 12 10 (1) | 39,53 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,53 | 2,75 |
| 1701 13 10 (1) | 39,53 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 39,53 | 3,05 |
| 1701 14 10 (1) | 39,53 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 39,53 | 3,05 |
| 1701 91 00 (2) | 43,62 | 4,38 |
| 1701 99 10 (2) | 43,62 | 1,25 |
| 1701 99 90 (2) | 43,62 | 1,25 |
| 1702 90 95 (3) | 0,44 | 0,25 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 12 10 (1)

39,53

0,00

1701 12 90 (1)

39,53

2,75

1701 13 10 (1)

39,53

0,00

1701 13 90 (1)

39,53

3,05

1701 14 10 (1)

39,53

0,00

1701 14 90 (1)

39,53

3,05

1701 91 00 (2)

43,62

4,38

1701 99 10 (2)

43,62

1,25

1701 99 90 (2)

43,62

1,25

1702 90 95 (3)

0,44

0,25

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 24.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/35

---

PADOMES LĒMUMS 2012/205/KĀDP

(2012. gada 23. aprīlis),

ar kuru groza Lēmumu 2010/413/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/413/KĀDP (2010. gada 26. jūlijs), ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Irānu (1), un jo īpaši tā 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 26. jūlijā pieņēma Lēmumu 2010/413/KĀDP. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 26. jūlijā pieņēma Lēmumu 2010/413/KĀDP.

| (2) | Padome uzskata, ka vairs nav pamata vienu personu un divas vienības atstāt Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā izklāstītajā to personu un vienību sarakstā, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Padome uzskata, ka vairs nav pamata vienu personu un divas vienības atstāt Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā izklāstītajā to personu un vienību sarakstā, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus.

| (3) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā sniegtais saraksts, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā sniegtais saraksts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma pielikumā uzskaitīto personu un vienības svītro no saraksta, kas sniegts Lēmuma 2010/413/KĀDP II pielikumā.

2. pants

Lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2012. gada 23. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  OV L 195, 27.7.2010., 39. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Lēmuma 1. pantā minētā persona un vienības

A Sedghi

Walship SA

Morison Menon Chartered Accountant

---

| 24.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/36

---

PADOMES LĒMUMS 2012/206/KĀDP

(2012. gada 23. aprīlis),

ar ko groza Lēmumu 2011/782/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma Lēmumu 2011/782/KĀDP (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 1. decembrī pieņēma Lēmumu 2011/782/KĀDP (1).

| (2) | Ņemot vērā situācijas nopietnību Sīrijā, Padome uzskata, ka ir jāpiemēro papildu ierobežojoši pasākumi pret Sīrijas režīmu. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā situācijas nopietnību Sīrijā, Padome uzskata, ka ir jāpiemēro papildu ierobežojoši pasākumi pret Sīrijas režīmu.

| (3) | Šajā sakarā būtu jāaizliedz pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt vēl citas preces un tehnoloģijas, ko varētu izmantot iekšējām represijām, vai jānosaka, ka tam ir nepieciešama atļauja. |
| --- | --- |

(3)

Šajā sakarā būtu jāaizliedz pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt vēl citas preces un tehnoloģijas, ko varētu izmantot iekšējām represijām, vai jānosaka, ka tam ir nepieciešama atļauja.

| (4) | Turklāt būtu jāaizliedz pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt uz Sīriju luksuspreces. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt būtu jāaizliedz pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt uz Sīriju luksuspreces.

| (5) | Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2011/782/KĀDP, |
| --- | --- |

(5)

Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2011/782/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2011/782/KĀDP groza šādi:

| 1) | lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:
  "1. pants
  1.   Dalībvalstu valstspiederīgajiem vai no dalībvalstu teritorijām, vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar dalībvalstu karogu, vai dalībvalstu gaisa kuģus, ir aizliegts Sīrijai pārdot, piegādāt, nodot vai uz to eksportēt bruņojumu un ar to saistītus visu veidu materiālus, tostarp ieročus un munīciju, militāros transportlīdzekļus un ekipējumu, paramilitāro ekipējumu un visa minētā rezerves daļas, kā arī tādu ekipējumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir attiecīgo dalībvalstu teritorijās.
  2.   Dalībvalstu valstspiederīgajiem vai no dalībvalstu teritorijām, vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar dalībvalstu karogu, vai dalībvalstu gaisa kuģus, ir aizliegts Sīrijai pārdot, piegādāt, nodot vai uz to eksportēt konkrētu citu ekipējumu, preces un tehnoloģijas, ko varētu izmantot iekšējām represijām vai tādu produktu ražošanai un tehniskai apkopei, kurus varētu izmantot iekšējām represijām, neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir attiecīgo dalībvalstu teritorijās.
  Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu atbilstīgos priekšmetus, uz kuriem jāattiecas šim punktam.
  3.   Ir aizliegts:






  a) | tieši vai netieši jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā sniegt tehnisku palīdzību, starpnieka pakalpojumus vai citus pakalpojumus, kas saistīti ar 1. un 2. punktā minētajiem priekšmetiem vai ar šādu priekšmetu piegādi, ražošanu, tehnisko apkopi un izmantošanu; |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

"1. pants

1.   Dalībvalstu valstspiederīgajiem vai no dalībvalstu teritorijām, vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar dalībvalstu karogu, vai dalībvalstu gaisa kuģus, ir aizliegts Sīrijai pārdot, piegādāt, nodot vai uz to eksportēt bruņojumu un ar to saistītus visu veidu materiālus, tostarp ieročus un munīciju, militāros transportlīdzekļus un ekipējumu, paramilitāro ekipējumu un visa minētā rezerves daļas, kā arī tādu ekipējumu, ko varētu izmantot iekšējām represijām, neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir attiecīgo dalībvalstu teritorijās.

2.   Dalībvalstu valstspiederīgajiem vai no dalībvalstu teritorijām, vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar dalībvalstu karogu, vai dalībvalstu gaisa kuģus, ir aizliegts Sīrijai pārdot, piegādāt, nodot vai uz to eksportēt konkrētu citu ekipējumu, preces un tehnoloģijas, ko varētu izmantot iekšējām represijām vai tādu produktu ražošanai un tehniskai apkopei, kurus varētu izmantot iekšējām represijām, neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir attiecīgo dalībvalstu teritorijās.

Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu atbilstīgos priekšmetus, uz kuriem jāattiecas šim punktam.

3.   Ir aizliegts:

a)

tieši vai netieši jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā sniegt tehnisku palīdzību, starpnieka pakalpojumus vai citus pakalpojumus, kas saistīti ar 1. un 2. punktā minētajiem priekšmetiem vai ar šādu priekšmetu piegādi, ražošanu, tehnisko apkopi un izmantošanu;

| b) | tieši vai netieši jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā sniegt finansējumu vai finanšu palīdzību, kas saistīta ar 1. un 2. punktā minētajiem priekšmetiem, tostarp jo īpaši dotācijas, aizdevumus un eksporta kredītu apdrošināšanu, jebkādai šādu priekšmetu pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam, vai saistītas tehniskas palīdzības, starpnieku pakalpojumu vai citu pakalpojumu sniegšanai."; |
| --- | --- |

b)

tieši vai netieši jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā sniegt finansējumu vai finanšu palīdzību, kas saistīta ar 1. un 2. punktā minētajiem priekšmetiem, tostarp jo īpaši dotācijas, aizdevumus un eksporta kredītu apdrošināšanu, jebkādai šādu priekšmetu pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam, vai saistītas tehniskas palīdzības, starpnieku pakalpojumu vai citu pakalpojumu sniegšanai.";

| 2) | iekļauj šādu pantu:
  "1.a pants
  1.   Tāda konkrēta ekipējuma, preču vai tehnoloģiju, kas nav minētas 1. panta 2. punktā un ko varētu izmantot iekšējām represijām vai tādu produktu ražošanai un tehniskai apkopei, kurus varētu izmantot iekšējām represijām, pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportēšanai uz Sīriju, ko veic dalībvalstu valstspiederīgie vai no dalībvalstu teritorijām, vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar dalībvalstu karogu, vai dalībvalstu gaisa kuģus, katrā atsevišķā gadījumā ir jāsaņem eksportētājas dalībvalsts kompetento iestāžu atļauja.
  Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu atbilstīgos priekšmetus, uz kuriem jāattiecas šim punktam.
  2.   Lai varētu:






  a) | jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā sniegt tehnisku palīdzību, starpnieka pakalpojumus vai citus pakalpojumus, kas saistīti ar 1. punktā minētajiem priekšmetiem vai ar šādu priekšmetu piegādi, ražošanu, tehnisko apkopi un izmantošanu; |
| --- | --- | --- |

2)

iekļauj šādu pantu:

"1.a pants

1.   Tāda konkrēta ekipējuma, preču vai tehnoloģiju, kas nav minētas 1. panta 2. punktā un ko varētu izmantot iekšējām represijām vai tādu produktu ražošanai un tehniskai apkopei, kurus varētu izmantot iekšējām represijām, pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportēšanai uz Sīriju, ko veic dalībvalstu valstspiederīgie vai no dalībvalstu teritorijām, vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar dalībvalstu karogu, vai dalībvalstu gaisa kuģus, katrā atsevišķā gadījumā ir jāsaņem eksportētājas dalībvalsts kompetento iestāžu atļauja.

Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu atbilstīgos priekšmetus, uz kuriem jāattiecas šim punktam.

2.   Lai varētu:

a)

jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā sniegt tehnisku palīdzību, starpnieka pakalpojumus vai citus pakalpojumus, kas saistīti ar 1. punktā minētajiem priekšmetiem vai ar šādu priekšmetu piegādi, ražošanu, tehnisko apkopi un izmantošanu;

| b) | jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā sniegt finansējumu vai finanšu palīdzību, kas saistīta ar 1. punktā minētajiem priekšmetiem, tostarp jo īpaši dotācijas, aizdevumus un eksporta kredītu apdrošināšanu, jebkādai šādu priekšmetu pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam, vai saistītas tehniskas palīdzības, starpnieku pakalpojumu vai citu pakalpojumu sniegšanai, |
| --- | --- |

b)

jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai struktūrai Sīrijā vai izmantošanai Sīrijā sniegt finansējumu vai finanšu palīdzību, kas saistīta ar 1. punktā minētajiem priekšmetiem, tostarp jo īpaši dotācijas, aizdevumus un eksporta kredītu apdrošināšanu, jebkādai šādu priekšmetu pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam, vai saistītas tehniskas palīdzības, starpnieku pakalpojumu vai citu pakalpojumu sniegšanai,

arī ir jāsaņem eksportētājas dalībvalsts kompetento iestāžu atļauja.";

| 3) | iekļauj šādu pantu:
  "8.b pants
  Dalībvalstu valstspiederīgajiem vai no dalībvalstu teritorijām, vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar dalībvalstu karogu, vai dalībvalstu gaisa kuģus, ir aizliegts Sīrijai pārdot, piegādāt, nodot vai uz to eksportēt luksuspreces.
  Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu atbilstīgos priekšmetus, uz kuriem jāattiecas šim pantam." |
| --- | --- |

3)

iekļauj šādu pantu:

"8.b pants

Dalībvalstu valstspiederīgajiem vai no dalībvalstu teritorijām, vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar dalībvalstu karogu, vai dalībvalstu gaisa kuģus, ir aizliegts Sīrijai pārdot, piegādāt, nodot vai uz to eksportēt luksuspreces.

Savienība veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu atbilstīgos priekšmetus, uz kuriem jāattiecas šim pantam."

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Luksemburgā, 2012. gada 23. aprīlī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  OV L 319, 2.12.2011., 56. lpp.

1

---

| 24.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/38

---

KOMISIJAS DELEĢĒTAIS LĒMUMS

(2012. gada 8. februāris),

ar kuru attiecībā uz Sīriju groza III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam Nr. 1080/2011/ES, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Savienības un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 633/2009/EK

(2012/207/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Lēmumu Nr. 1080/2011/ES, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantijām projektiem ārpus Savienības un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 633/2009/EK (1), un jo īpaši tā 4. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2011. gada 23. maija secinājumos par Sīriju (2) Eiropas Investīciju banka (EIB) tiek aicināta pagaidām neapstiprināt jaunus finansēšanas darījumus Sīrijā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2011. gada 23. maija secinājumos par Sīriju (2) Eiropas Investīciju banka (EIB) tiek aicināta pagaidām neapstiprināt jaunus finansēšanas darījumus Sīrijā.

| (2) | Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcijā par stāvokli Sīrijā, Jemenā un Bahreinā saistībā ar situāciju, kas izveidojusies arābu valstīs un Ziemeļāfrikā, atzinīgi vērtēti Padomes secinājumi, kuros paredzēti ierobežojoši pasākumi pret Sīriju, un jo īpaši aicinājums EIB pagaidām neapstiprināt jaunus finansēšanas darījumus Sīrijā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcijā par stāvokli Sīrijā, Jemenā un Bahreinā saistībā ar situāciju, kas izveidojusies arābu valstīs un Ziemeļāfrikā, atzinīgi vērtēti Padomes secinājumi, kuros paredzēti ierobežojoši pasākumi pret Sīriju, un jo īpaši aicinājums EIB pagaidām neapstiprināt jaunus finansēšanas darījumus Sīrijā.

| (3) | Kopš Lēmuma Nr. 1080/2011/ES pieņemšanas politiskā un ekonomiskā situācija Sīrijā ir pasliktinājusies. |
| --- | --- |

(3)

Kopš Lēmuma Nr. 1080/2011/ES pieņemšanas politiskā un ekonomiskā situācija Sīrijā ir pasliktinājusies.

| (4) | Padomes 2011. gada 14. novembra secinājumos par Sīriju (3) tika nolemts ieviest jaunus ierobežojošus pasākumus pret Sīrijas režīmu, apturot izmaksas vai citus maksājumus saistībā ar spēkā esošajiem EIB aizdevuma līgumiem ar Sīriju. |
| --- | --- |

(4)

Padomes 2011. gada 14. novembra secinājumos par Sīriju (3) tika nolemts ieviest jaunus ierobežojošus pasākumus pret Sīrijas režīmu, apturot izmaksas vai citus maksājumus saistībā ar spēkā esošajiem EIB aizdevuma līgumiem ar Sīriju.

| (5) | Šajā sakarā Padome pieņēma virkni ierobežojošu pasākumu, tostarp aizliegumu EIB veikt izmaksas saistībā ar spēkā esošajiem EIB aizdevuma līgumiem ar Sīriju, kas tagad ir konsolidēti Padomes 2011. gada 1. decembra Lēmumā 2011/782/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju, ar ko atceļ Lēmumu 2011/273/KĀDP (4), un Padomes 2012. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā, ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 442/2011 (5). |
| --- | --- |

(5)

Šajā sakarā Padome pieņēma virkni ierobežojošu pasākumu, tostarp aizliegumu EIB veikt izmaksas saistībā ar spēkā esošajiem EIB aizdevuma līgumiem ar Sīriju, kas tagad ir konsolidēti Padomes 2011. gada 1. decembra Lēmumā 2011/782/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju, ar ko atceļ Lēmumu 2011/273/KĀDP (4), un Padomes 2012. gada 18. janvāra Regulā (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā, ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 442/2011 (5).

| (6) | Komisija, iesaistoties Eiropas Ārējās darbības dienestam, ir konstatējusi, ka vispārējās ekonomiskās un politiskās situācijās dēļ Sīrija ir jāsvītro no Lēmuma Nr. 1080/2011/ES III pielikuma, kurā noteikts saraksts ar valstīm, kas ir tiesīgas saņemt EIB finansējumu ar ES garantiju, |
| --- | --- |

(6)

Komisija, iesaistoties Eiropas Ārējās darbības dienestam, ir konstatējusi, ka vispārējās ekonomiskās un politiskās situācijās dēļ Sīrija ir jāsvītro no Lēmuma Nr. 1080/2011/ES III pielikuma, kurā noteikts saraksts ar valstīm, kas ir tiesīgas saņemt EIB finansējumu ar ES garantiju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma Nr. 1080/2011/ES III pielikuma B.1. punktā svītro vārdu “Sīrija”.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2012. gada 8. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 280, 27.10.2011., 1. lpp.

1

(2)  Ārlietu padomes 3091. sanāksme.

2

(3)  Ārlietu padomes 3124. sanāksme.

3

(4)  OV L 319, 2.12.2011., 56. lpp.

4

(5)  OV L 16, 19.1.2012., 1. lpp.

5

---

| 24.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/39

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 20. aprīlis),

ar kuru groza Īstenošanas lēmumu 2011/861/ES, ar ko piešķir īslaicīgu atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas izklāstīti Padomes Regulas (EK) Nr. 1528/2007 II pielikumā, lai ņemtu vērā Kenijas īpašo situāciju attiecībā uz tunzivju fileju

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2463)

(2012/208/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1528/2007, ar ko dažu tādu valstu izcelsmes izstrādājumiem, kuras ietilpst Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupā, piemēro režīmu, kas paredzēts nolīgumos, ar ko izveido ekonomisko partnerattiecību nolīgumus vai kuru rezultātā notiek to izveide (1), un jo īpaši tās II pielikuma 36. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | 2011. gada 19. decembrī Komisija pieņēma Īstenošanas Lēmumu 2011/861/ES (2), ar ko piešķir īslaicīgu atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1528/2007 II pielikumā, lai ņemtu vērā Kenijas īpašo situāciju attiecībā uz tunzivju fileju. |
| --- | --- |

(1)

2011. gada 19. decembrī Komisija pieņēma Īstenošanas Lēmumu 2011/861/ES (2), ar ko piešķir īslaicīgu atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1528/2007 II pielikumā, lai ņemtu vērā Kenijas īpašo situāciju attiecībā uz tunzivju fileju.

| (2) | Kenija 2011. gada 1. decembrī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1528/2007 II pielikuma 36. pantu pieprasīja piešķirt jaunu atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas paredzēti minētajā pielikumā. 2012. gada 16. janvārī Kenija iesniedza papildu informāciju attiecībā uz minēto pieprasījumu. Saskaņā ar Kenijas iesniegto informāciju noteiktas izcelsmes neapstrādātu tunzivju nozveja ir neierasti zema, pat salīdzinājumā ar parastajām sezonālajām svārstībām, un tas ir izraisījis tunzivju fileju ražošanas samazinājumu. Kenija ir norādījusi uz risku, ko rada pirātisms neapstrādātu tunzivju piegādes laikā. Šādā sarežģītā situācijā Kenija noteiktu laiku nevar ievērot izcelsmes noteikumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1528/2007 II pielikumā. Jāpiešķir jauna atkāpe, kas būtu spēkā no 2012. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(2)

Kenija 2011. gada 1. decembrī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1528/2007 II pielikuma 36. pantu pieprasīja piešķirt jaunu atkāpi no izcelsmes noteikumiem, kas paredzēti minētajā pielikumā. 2012. gada 16. janvārī Kenija iesniedza papildu informāciju attiecībā uz minēto pieprasījumu. Saskaņā ar Kenijas iesniegto informāciju noteiktas izcelsmes neapstrādātu tunzivju nozveja ir neierasti zema, pat salīdzinājumā ar parastajām sezonālajām svārstībām, un tas ir izraisījis tunzivju fileju ražošanas samazinājumu. Kenija ir norādījusi uz risku, ko rada pirātisms neapstrādātu tunzivju piegādes laikā. Šādā sarežģītā situācijā Kenija noteiktu laiku nevar ievērot izcelsmes noteikumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1528/2007 II pielikumā. Jāpiešķir jauna atkāpe, kas būtu spēkā no 2012. gada 1. janvāra.

| (3) | Īstenošanas lēmumu 2011/861/ES piemēro līdz 2011. gada 31. decembrim. Ir vajadzīgs, lai imports no ĀKK valstīm uz Savienību ir nepārtraukts, un sekmīgi jāpāriet uz Pagaidu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Austrumāfrikas valstu kopienu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“EAC un ES Pagaidu ekonomisko partnerattiecību nolīgums”). Tāpēc ir jāpagarina Īstenošanas lēmuma 2011/861/ES piemērošanas termiņš laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(3)

Īstenošanas lēmumu 2011/861/ES piemēro līdz 2011. gada 31. decembrim. Ir vajadzīgs, lai imports no ĀKK valstīm uz Savienību ir nepārtraukts, un sekmīgi jāpāriet uz Pagaidu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Austrumāfrikas valstu kopienu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“EAC un ES Pagaidu ekonomisko partnerattiecību nolīgums”). Tāpēc ir jāpagarina Īstenošanas lēmuma 2011/861/ES piemērošanas termiņš laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

| (4) | Nebūtu piemēroti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1528/2007 II pielikuma 36. pantu piešķirt atkāpes, kuras pārsniedz gada kvotu, kas piešķirta Austrumāfrikas valstu kopienai saskaņā ar EAC un ES Pagaidu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu. Tāpēc 2012. un 2013. gadam jānosaka ikgadējie kvotu daudzumi 2 000 tonnu tunzivju fileju apmērā. |
| --- | --- |

(4)

Nebūtu piemēroti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1528/2007 II pielikuma 36. pantu piešķirt atkāpes, kuras pārsniedz gada kvotu, kas piešķirta Austrumāfrikas valstu kopienai saskaņā ar EAC un ES Pagaidu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu. Tāpēc 2012. un 2013. gadam jānosaka ikgadējie kvotu daudzumi 2 000 tonnu tunzivju fileju apmērā.

| (5) | Skaidrības labad vajadzētu skaidri noteikt: lai tunzivju filejām piemērotu atkāpi, vienīgās nenoteiktas izcelsmes vielas, ko var izmantot tunzivju fileju ražošanā ar KN kodu 1604 14 16, ir tunzivis HS pozīcijās 0302 vai 0303. |
| --- | --- |

(5)

Skaidrības labad vajadzētu skaidri noteikt: lai tunzivju filejām piemērotu atkāpi, vienīgās nenoteiktas izcelsmes vielas, ko var izmantot tunzivju fileju ražošanā ar KN kodu 1604 14 16, ir tunzivis HS pozīcijās 0302 vai 0303.

| (6) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas lēmums 2011/861/ES. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas lēmums 2011/861/ES.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Īstenošanas lēmumu 2011/861/ES groza šādi:

| 1) | lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:
  “1. pants
  Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1528/2007 II pielikuma un saskaņā ar tā 36. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tunzivju filejas ar KN kodu 1604 14 16, kuras ražotas no nenoteiktas izcelsmes tunzivīm HS pozīcijās 0302 vai 0303, uzskata par Kenijas izcelsmes ražojumiem saskaņā ar šā lēmuma 2. līdz 5. panta noteikumiem.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

“1. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1528/2007 II pielikuma un saskaņā ar tā 36. panta 1. punkta a) apakšpunktu, tunzivju filejas ar KN kodu 1604 14 16, kuras ražotas no nenoteiktas izcelsmes tunzivīm HS pozīcijās 0302 vai 0303, uzskata par Kenijas izcelsmes ražojumiem saskaņā ar šā lēmuma 2. līdz 5. panta noteikumiem.”;

| 2) | lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu:
  “2. pants
  Lēmuma 1. pantā paredzētā atkāpe attiecas uz pielikumā norādītajiem izstrādājumiem un daudzumiem, kuri deklarēti laišanai brīvai apritei Savienībā no Kenijas laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.”; |
| --- | --- |

2)

lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Lēmuma 1. pantā paredzētā atkāpe attiecas uz pielikumā norādītajiem izstrādājumiem un daudzumiem, kuri deklarēti laišanai brīvai apritei Savienībā no Kenijas laikposmā no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.”;

| 3) | lēmuma 6. pantu aizstāj ar šādu:
  “6. pants
  Šo lēmumu piemēro no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.”; |
| --- | --- |

3)

lēmuma 6. pantu aizstāj ar šādu:

“6. pants

Šo lēmumu piemēro no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.”;

| 4) | pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

4)

pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 20. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 348, 31.12.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 338, 21.12.2011., 61. lpp.

2

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

| Kārtas nr. | KN kods | Preču apraksts | Periodi | Daudzumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1667 | 1604 14 16 | Tunzivju filejas | 1.1.2011. līdz 31.12.2011. | 2 000 tonnu |
| 1.1.2012. līdz 31.12.2012. | 2 000 tonnu |
| 1.1.2013. līdz 31.12.2013. | 2 000 tonnu” |

Kārtas nr.

KN kods

Preču apraksts

Periodi

Daudzumi

09.1667

1604 14 16

Tunzivju filejas

1.1.2011. līdz 31.12.2011.

2 000 tonnu

1.1.2012. līdz 31.12.2012.

2 000 tonnu

1.1.2013. līdz 31.12.2013.

2 000 tonnu”

---

| 24.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/41

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 20. aprīlis)

par Padomes Direktīvā 2008/118/EK noteikto kontroles un aprites noteikumu attiecināšanu uz konkrētām piedevām saskaņā ar Padomes Direktīvas 2003/96/EK 20. panta 2. punktu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 2484)

(2012/209/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvu 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (1), un jo īpaši tās 20. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Pēc pieprasījuma, ko saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 20. panta 2. punktu izteica Nīderlandes iestādes, Komisija pieņēma 2011. gada 16. septembra Īstenošanas lēmumu 2011/545/ES par Padomes Direktīvā 2008/118/EK noteikto kontroles un aprites noteikumu attiecināšanu uz tiem produktiem, kuri atbilst KN kodam 3811, saskaņā ar Padomes Direktīvas 2003/96/EK 20. panta 2. punktu (2). Minētajā īstenošanas lēmumā noteikts, ka uz visiem produktiem, kuri atbilst KN kodam 3811, jāattiecina kontroles un aprites noteikumi, kas izklāstīti Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīvā 2008/118/EK par akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu, ar ko atceļ Direktīvu 92/12/EEK (3). |
| --- | --- |

(1)

Pēc pieprasījuma, ko saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 20. panta 2. punktu izteica Nīderlandes iestādes, Komisija pieņēma 2011. gada 16. septembra Īstenošanas lēmumu 2011/545/ES par Padomes Direktīvā 2008/118/EK noteikto kontroles un aprites noteikumu attiecināšanu uz tiem produktiem, kuri atbilst KN kodam 3811, saskaņā ar Padomes Direktīvas 2003/96/EK 20. panta 2. punktu (2). Minētajā īstenošanas lēmumā noteikts, ka uz visiem produktiem, kuri atbilst KN kodam 3811, jāattiecina kontroles un aprites noteikumi, kas izklāstīti Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīvā 2008/118/EK par akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu, ar ko atceļ Direktīvu 92/12/EEK (3).

| (2) | Pieprasījumā Nīderlandes iestādes norādījušas, ka Īstenošanas lēmuma 2011/545/ES mērķis ir nepieļaut izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, to apiešanu vai ļaunprātīgu izmantošanu, ko varētu nodrošināt, ja Padomes 2008/118/EK izklāstītos kontroles un aprites noteikumus attiecinātu uz konkrētiem produktiem, kurus paredzēts izmantot kā motordegvielu piedevas un kuriem – kā tas ir šajā gadījumā – jāuzliek nodokļi atbilstīgi Direktīvai 2003/96/EK. |
| --- | --- |

(2)

Pieprasījumā Nīderlandes iestādes norādījušas, ka Īstenošanas lēmuma 2011/545/ES mērķis ir nepieļaut izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, to apiešanu vai ļaunprātīgu izmantošanu, ko varētu nodrošināt, ja Padomes 2008/118/EK izklāstītos kontroles un aprites noteikumus attiecinātu uz konkrētiem produktiem, kurus paredzēts izmantot kā motordegvielu piedevas un kuriem – kā tas ir šajā gadījumā – jāuzliek nodokļi atbilstīgi Direktīvai 2003/96/EK.

| (3) | Pēc Īstenošanas lēmuma 2011/545/ES pieņemšanas Komisijas uzmanība tika vērsta uz īpašo situāciju saistībā ar produktiem, kuri atbilst KN kodiem 3811 21 00 un 3811 29 00. Šos produktus nav paredzēts izmantot par kurināmo vai motordegvielu vai kā šo produktu piedevu, un tādējādi tie nerada iespēju izvairīties no nodokļu maksāšanas, tos apiet vai ļaunprātīgi izmantot. Tādēļ uz tiem nebūtu jāattiecina Direktīvā 2008/118/EK izklāstītie kontroles un aprites noteikumi. Šie kontroles un aprites noteikumi būtu jāattiecina vienīgi uz tiem produktiem, kuri atbilst KN kodiem 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 un 3811 90 00. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Īstenošanas lēmuma 2011/545/ES pieņemšanas Komisijas uzmanība tika vērsta uz īpašo situāciju saistībā ar produktiem, kuri atbilst KN kodiem 3811 21 00 un 3811 29 00. Šos produktus nav paredzēts izmantot par kurināmo vai motordegvielu vai kā šo produktu piedevu, un tādējādi tie nerada iespēju izvairīties no nodokļu maksāšanas, tos apiet vai ļaunprātīgi izmantot. Tādēļ uz tiem nebūtu jāattiecina Direktīvā 2008/118/EK izklāstītie kontroles un aprites noteikumi. Šie kontroles un aprites noteikumi būtu jāattiecina vienīgi uz tiem produktiem, kuri atbilst KN kodiem 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 un 3811 90 00.

| (4) | Tādēļ Īstenošanas lēmums 2011/545/ES būtu jāaizstāj ar analogu lēmumu, kam būtu jāattiecas vienīgi uz KN kodiem 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 un 3811 90 00. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ Īstenošanas lēmums 2011/545/ES būtu jāaizstāj ar analogu lēmumu, kam būtu jāattiecas vienīgi uz KN kodiem 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 un 3811 90 00.

| (5) | Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Akcīzes nodokļa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Akcīzes nodokļa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No 2013. gada 1. janvāra saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 20. panta 2. punktu uz produktiem, kuri atbilst KN kodiem 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 un 3811 90 00, kas noteikti I pielikumā Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 (4), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2031/2001 (5), attiecina Direktīvā 2008/118/EK izklāstītos kontroles un aprites noteikumus.

2. pants

Īstenošanas lēmumu 2011/545/ES atceļ.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 20. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.

1

(2)  OV L 241, 17.9.2011., 33. lpp.

2

(3)  OV L 9, 14.1.2009., 12. lpp.

3

(4)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

4

(5)  OV L 279, 23.10.2001., 1. lpp.

5

---

| 24.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/42

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 23. aprīlis)

par shēmas “Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production” atzīšanu, lai pierādītu atbilstību ilgtspējības kritērijiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvām 2009/28/EK un 98/70/EK

(2012/210/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (1), un jo īpaši tās 18. panta 6. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti (2), kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2009/30/EK (3), un jo īpaši tās 7.c panta 6. punktu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju, kas izveidota ar Direktīvas 2009/28/EK 25. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīvās 2009/28/EK un 2009/30/EK ir noteikti biodegvielu ilgtspējības kritēriji. Ja tiek izdarīta atsauce uz Direktīvas 2009/28/EK 17., 18. panta un V pielikuma noteikumiem, tā jāuzskata arī par atsauci uz līdzīgiem Direktīvas 98/70/EK 7.b un 7.c panta un IV pielikuma noteikumiem. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvās 2009/28/EK un 2009/30/EK ir noteikti biodegvielu ilgtspējības kritēriji. Ja tiek izdarīta atsauce uz Direktīvas 2009/28/EK 17., 18. panta un V pielikuma noteikumiem, tā jāuzskata arī par atsauci uz līdzīgiem Direktīvas 98/70/EK 7.b un 7.c panta un IV pielikuma noteikumiem.

| (2) | Kad biodegvielas un bioloģiskos šķidros kurināmos ņem vērā 17. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunkta izpildes vajadzībām, dalībvalstis prasa, lai uzņēmēji pierāda, ka biodegvielas un bioloģiskie šķidrie kurināmie atbilst Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2.–5. punktā noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem. |
| --- | --- |

(2)

Kad biodegvielas un bioloģiskos šķidros kurināmos ņem vērā 17. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunkta izpildes vajadzībām, dalībvalstis prasa, lai uzņēmēji pierāda, ka biodegvielas un bioloģiskie šķidrie kurināmie atbilst Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2.–5. punktā noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem.

| (3) | Direktīvas 2009/28/EK 76. apsvērumā teikts, ka nevajadzētu radīt nepamatotu slogu nozarei un brīvprātīgas shēmas var palīdzēt rast efektīvus risinājumus pierādīšanai, ka ir ievēroti minētie ilgtspējības kritēriji. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 2009/28/EK 76. apsvērumā teikts, ka nevajadzētu radīt nepamatotu slogu nozarei un brīvprātīgas shēmas var palīdzēt rast efektīvus risinājumus pierādīšanai, ka ir ievēroti minētie ilgtspējības kritēriji.

| (4) | Komisija var pieņemt lēmumu, ka brīvprātīga valsts vai starptautiska shēma apliecina biodegvielas sūtījumu atbilstību Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 3.–5. punktā noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem vai ka brīvprātīga valsts vai starptautiska shēma siltumnīcefekta gāzu emisiju mērīšanai ietver precīzus datus šīs direktīvas 17. panta 2. punkta izpildes vajadzībām. |
| --- | --- |

(4)

Komisija var pieņemt lēmumu, ka brīvprātīga valsts vai starptautiska shēma apliecina biodegvielas sūtījumu atbilstību Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 3.–5. punktā noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem vai ka brīvprātīga valsts vai starptautiska shēma siltumnīcefekta gāzu emisiju mērīšanai ietver precīzus datus šīs direktīvas 17. panta 2. punkta izpildes vajadzībām.

| (5) | Šādu brīvprātīgu shēmu Komisija var atzīt uz pieciem gadiem. |
| --- | --- |

(5)

Šādu brīvprātīgu shēmu Komisija var atzīt uz pieciem gadiem.

| (6) | Ja uzņēmējs iesniedz apliecinājumu vai datus, kas iegūti atbilstīgi Komisijas atzītai shēmai, dalībvalsts neprasa piegādātājam papildu pierādījumus par atbilstību ilgtspējības kritērijiem, ciktāl uz to attiecas atzīšanas lēmums. |
| --- | --- |

(6)

Ja uzņēmējs iesniedz apliecinājumu vai datus, kas iegūti atbilstīgi Komisijas atzītai shēmai, dalībvalsts neprasa piegādātājam papildu pierādījumus par atbilstību ilgtspējības kritērijiem, ciktāl uz to attiecas atzīšanas lēmums.

| (7) | 2011. gada 21. novembrī Komisijas atzīšanai tika iesniegta shēma “Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production” (turpmāk “Ensus shēma”). Šī shēma attiecas uz bioetanolu, ko no ES lopbarības kviešiem ražo rūpnīca “Ensus One”. Atzīto shēmu publiskos saskaņā ar Direktīvu 2009/28/EK izveidotajā pārredzamības platformā. Komisija ņems vērā komercnoslēpuma apsvērumus, un tā var nolemt shēmu publiskot tikai daļēji. |
| --- | --- |

(7)

2011. gada 21. novembrī Komisijas atzīšanai tika iesniegta shēma “Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production” (turpmāk “Ensus shēma”). Šī shēma attiecas uz bioetanolu, ko no ES lopbarības kviešiem ražo rūpnīca “Ensus One”. Atzīto shēmu publiskos saskaņā ar Direktīvu 2009/28/EK izveidotajā pārredzamības platformā. Komisija ņems vērā komercnoslēpuma apsvērumus, un tā var nolemt shēmu publiskot tikai daļēji.

| (8) | Ensus shēmas novērtējumā tika konstatēts, ka tā pienācīgi atbilst Direktīvas 2009/28/EK ilgtspējības kritērijiem, kā arī tajā izmantota masu bilances metodika saskaņā ar Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(8)

Ensus shēmas novērtējumā tika konstatēts, ka tā pienācīgi atbilst Direktīvas 2009/28/EK ilgtspējības kritērijiem, kā arī tajā izmantota masu bilances metodika saskaņā ar Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 1. punkta prasībām.

| (9) | Ensus shēmas izvērtējums apliecināja, ka tā ir pienācīgi uzticama, pārredzama un tajā ir nodrošināta neatkarīga revīzija, kā arī ir ievērotas Direktīvas 2009/28/EK V pielikumā paredzētās metodiskās prasības, |
| --- | --- |

(9)

Ensus shēmas izvērtējums apliecināja, ka tā ir pienācīgi uzticama, pārredzama un tajā ir nodrošināta neatkarīga revīzija, kā arī ir ievērotas Direktīvas 2009/28/EK V pielikumā paredzētās metodiskās prasības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Brīvprātīgā shēma “Ensus voluntary scheme under RED for Ensus bioethanol production”, kuras atzīšanas pieprasījums Komisijai tika iesniegts 2011. gada 21. novembrī, pierāda, ka biodegvielu sūtījumi atbilst ilgtspējības kritērijiem, kā noteikts Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 3., 4. un 5. punktā un Direktīvas 98/70/EK 7.b panta 3., 4. un 5. punktā. Shēma ietver arī precīzus datus Direktīvas 2009/28/EK 17. panta 2. punkta un Direktīvas 98/70/EK 7.b panta 2. punkta izpildes vajadzībām.

Turklāt to var izmantot, lai pierādītu atbilstību Direktīvas 2009/28/EK 18. panta 1. punktam un Direktīvas 98/70/EK 7.c panta 1. punktam.

2. pants

1.   Lēmums ir spēkā piecus gadus pēc tā stāšanās spēkā. Ja pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas shēmas saturs tiek mainīts tā, ka tas var ietekmēt šā lēmuma pamatu, izmaiņas bez kavēšanās jāpaziņo Komisijai. Komisija izvērtēs paziņotās izmaiņas, lai secinātu, vai shēma vēl joprojām pienācīgi aptver visus ilgtspējības kritērijus, uz kuriem attiecas atzīšanas lēmums.

2.   Ja ir skaidri redzams, ka shēmā nav ieviesti elementi, kuri tiek uzskatīti par izšķirīgiem šajā lēmumā, vai ja ir noticis šo elementu nopietns un strukturāls pārkāpums, Komisija lēmumu var atsaukt.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2012. gada 23. aprīlī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

1

(2)  OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.

2

(3)  OV L 140, 5.6.2009., 88. lpp.

3

---

Labojumi

| 24.4.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 110/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 110/44

---

Labojums Komisijas Lēmumā (2011. gada 28. jūnijs) par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai universālajiem tīrīšanas līdzekļiem un sanitārajiem tīrīšanas līdzekļiem

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 169, 2011. gada 29. jūnijs
  )

60. lappusē pielikumā 7. kritērija “Iepakojuma prasības” d) punktā:

tekstu:

“Produktiem, kurus pārdod iepakojumā ar dozatoru, jābūt pārdošanā kā atkārtotai uzpildīšanai paredzētas sistēmas daļai.”

lasīt šādi:

“Universāliem tīrīšanas līdzekļiem, kurus pārdod iepakojumā ar dozatoru, jābūt pārdošanā kā atkārtotai uzpildīšanai paredzētas sistēmas daļai.”.

---