# Eiropas Savienības L 202/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.202.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 202 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 28. jūlijs |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.202.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 202

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 28. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2012/442/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2012. gada 24. jūlijs) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 689/2012 (2012. gada 27. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 415/2007 par kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehniskajām specifikācijām, kas minētas 5. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem | 5 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 690/2012 (2012. gada 27. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 13 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 691/2012 (2012. gada 27. jūlijs), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 15 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/443/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2012. gada 23. jūlijs), kas adresēts Spānijai, par konkrētiem finanšu stabilitātes nostiprināšanas pasākumiem | 17 |
| | | 2012/444/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2012. gada 24. jūlijs), ar ko attiecībā uz bankas Banka Slovenije ārējo revidentu groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem | 21 |
| | | 2012/445/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2012. gada 24. jūlijs) par to, lai Ungārija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu | 22 |
| | | 2012/446/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2012. gada 24. jūlijs) par to, lai Ungārija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu | 23 |
| | | 2012/447/ES |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (2012. gada 24. jūlijs), ar ko Dānijai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 75. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 24 |
| | | 2012/448/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2012. gada 12. jūlijs) par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai avīžpapīram
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 4693)

   (
  1
  ) | 26 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2012/442/ES

*

Padomes Lēmums (2012. gada 24. jūlijs) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

1

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 689/2012 (2012. gada 27. jūlijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 415/2007 par kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehniskajām specifikācijām, kas minētas 5. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem

RIS

5

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 690/2012 (2012. gada 27. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

13

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 691/2012 (2012. gada 27. jūlijs), ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

15

LĒMUMI

2012/443/ES

*

Padomes Lēmums (2012. gada 23. jūlijs), kas adresēts Spānijai, par konkrētiem finanšu stabilitātes nostiprināšanas pasākumiem

17

2012/444/ES

*

Padomes Lēmums (2012. gada 24. jūlijs), ar ko attiecībā uz bankas Banka Slovenije ārējo revidentu groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem

Banka Slovenije

21

2012/445/ES

*

Padomes Lēmums (2012. gada 24. jūlijs) par to, lai Ungārija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu

22

2012/446/ES

*

Padomes Lēmums (2012. gada 24. jūlijs) par to, lai Ungārija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu

23

2012/447/ES

*

Padomes Īstenošanas lēmums (2012. gada 24. jūlijs), ar ko Dānijai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 75. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

24

2012/448/ES

*

Komisijas Lēmums (2012. gada 12. jūlijs) par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai avīžpapīram
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 4693)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 4693)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 28.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2012. gada 24. jūlijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

(2012/442/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(1)

Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

| (2) | Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu grozīt, cita starpā, EEZ līguma II pielikumu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu grozīt, cita starpā, EEZ līguma II pielikumu.

| (3) | EEZ līguma II pielikums ietver noteikumus un kārtību attiecībā uz tehniskajiem noteikumiem, standartiem, testēšanu un sertifikāciju. |
| --- | --- |

(3)

EEZ līguma II pielikums ietver noteikumus un kārtību attiecībā uz tehniskajiem noteikumiem, standartiem, testēšanu un sertifikāciju.

| (4) | EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1274/2011 (2011. gada 7. decembris) par saskaņotu Eiropas Savienības daudzgadu kontroles programmu 2012., 2013. un 2014. gadam, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (3). |
| --- | --- |

(4)

EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1274/2011 (2011. gada 7. decembris) par saskaņotu Eiropas Savienības daudzgadu kontroles programmu 2012., 2013. un 2014. gadam, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (3).

| (5) | Komisijas Regula (EK) Nr. 1213/2008 (2008. gada 5. decembris) par saskaņotu Kopienas daudzgadu kontroles programmu, kas paredzēta 2009., 2010. un 2011. gadam, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (4), tika iekļauta EEZ līgumā, veicot konkrētus pielāgojumus EEZ EBTA valstīm. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1213/2008 (2008. gada 5. decembris) par saskaņotu Kopienas daudzgadu kontroles programmu, kas paredzēta 2009., 2010. un 2011. gadam, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (4), tika iekļauta EEZ līgumā, veicot konkrētus pielāgojumus EEZ EBTA valstīm.

| (6) | Ņemot vērā, ka Regula (EK) Nr. 1213/2008 ir atcelta un rezultātā būtu jāatceļ saskaņā ar EEZ līgumu, minētie pielāgojumi būtu jāattiecina uz Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1274/2011. Tie skar Islandes novērojamo pesticīdu skaitu un katra produkta paraugu skaitu, ko noņem un analizē Islande un Norvēģija, un tiem jo īpaši ņem vērā Islandes ierobežoto laboratoriju kapacitāti pesticīdu atlieku analīzei. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā, ka Regula (EK) Nr. 1213/2008 ir atcelta un rezultātā būtu jāatceļ saskaņā ar EEZ līgumu, minētie pielāgojumi būtu jāattiecina uz Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1274/2011. Tie skar Islandes novērojamo pesticīdu skaitu un katra produkta paraugu skaitu, ko noņem un analizē Islande un Norvēģija, un tiem jo īpaši ņem vērā Islandes ierobežoto laboratoriju kapacitāti pesticīdu atlieku analīzei.

| (7) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma II pielikums. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma II pielikums.

| (8) | Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam, |
| --- | --- |

(8)

Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2012. gada 24. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

1

(2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

2

(3)  OV L 325, 8.12.2011., 24. lpp.

3

(4)  OV L 328, 6.12.2008., 9. lpp.

4

---

PROJEKTS

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. .../...

(... gada ...),

ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”), un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | EEZ līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas ... Lēmumu Nr. .../... (1). |
| --- | --- |

(1)

EEZ līguma II pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas ... Lēmumu Nr. .../... (1).

| (2) | EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1274/2011 (2011. gada 7. decembris) par saskaņotu Eiropas Savienības daudzgadu kontroles programmu 2012., 2013. un 2014. gadam, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (2). |
| --- | --- |

(2)

EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1274/2011 (2011. gada 7. decembris) par saskaņotu Eiropas Savienības daudzgadu kontroles programmu 2012., 2013. un 2014. gadam, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (2).

| (3) | Komisijas Regula (EK) Nr. 1213/2008 (2008. gada 5. decembris) par saskaņotu Kopienas daudzgadu kontroles programmu, kas paredzēta 2009., 2010. un 2011. gadam, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (3), kas ir iekļauta EEZ līgumā, ir atcelta Eiropas Savienībā un tādēļ būtu jāatceļ saskaņā ar EEZ līgumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1213/2008 (2008. gada 5. decembris) par saskaņotu Kopienas daudzgadu kontroles programmu, kas paredzēta 2009., 2010. un 2011. gadam, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (3), kas ir iekļauta EEZ līgumā, ir atcelta Eiropas Savienībā un tādēļ būtu jāatceļ saskaņā ar EEZ līgumu.

| (4) | Šis lēmums attiecas uz tiesību aktiem par pārtikas produktiem. Tiesību akti par pārtikas produktiem neattiecas uz Lihtenšteinu, kamēr uz to attiecina Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, kā tas ir precizēts EEZ līguma II pielikuma XII nodaļas ievadā. Līdz ar to šis lēmums nav piemērojams Lihtenšteinai, |
| --- | --- |

(4)

Šis lēmums attiecas uz tiesību aktiem par pārtikas produktiem. Tiesību akti par pārtikas produktiem neattiecas uz Lihtenšteinu, kamēr uz to attiecina Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, kā tas ir precizēts EEZ līguma II pielikuma XII nodaļas ievadā. Līdz ar to šis lēmums nav piemērojams Lihtenšteinai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma II pielikuma XII nodaļu groza šādi:

| 1) | svītro 54. zzzzb punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 1213/2008) tekstu; |
| --- | --- |

1)

svītro 54. zzzzb punkta (Komisijas Regula (EK) Nr. 1213/2008) tekstu;

| 2) | aiz 65. punkta (Komisijas Regula (ES) Nr. 1171/2011) iekļauj šādu punktu:






  “66. | 32011 R 1274: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1274/2011 (2011. gada 7. decembris) par saskaņotu Eiropas Savienības daudzgadu kontroles programmu 2012., 2013. un 2014. gadam, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (OV L 325, 8.12.2011., 24. lpp.). |
| --- | --- | --- |

2)

aiz 65. punkta (Komisijas Regula (ES) Nr. 1171/2011) iekļauj šādu punktu:

“66.

32011 R 1274: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1274/2011 (2011. gada 7. decembris) par saskaņotu Eiropas Savienības daudzgadu kontroles programmu 2012., 2013. un 2014. gadam, lai nodrošinātu atbilstību maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un uz tās virsmas un novērtētu šo atlieku iedarbību uz patērētājiem (OV L 325, 8.12.2011., 24. lpp.).

Šā līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

| 1. | Regulas 1. pantā pievieno šādu tekstu:
  “Islande 2012., 2013. un 2014. gadā var turpināt noņemt paraugus un veikt analīzes attiecībā uz to pašu 61 pesticīdu, kas novērots tās tirgū esošajos pārtikas produktos 2011. gadā.” |
| --- | --- |

1.

Regulas 1. pantā pievieno šādu tekstu:

“Islande 2012., 2013. un 2014. gadā var turpināt noņemt paraugus un veikt analīzes attiecībā uz to pašu 61 pesticīdu, kas novērots tās tirgū esošajos pārtikas produktos 2011. gadā.”

| 2. | II pielikuma 5. punktu papildina ar šādu tabulu:






  “IS | 12 (*)
  15 (**) |
| --- | --- | --- |
| NO | 12 (*)
  15 (**)” ” |

2.

II pielikuma 5. punktu papildina ar šādu tabulu:

“IS

12 (*)

15 (**)

NO

12 (*)

15 (**)” ”

2. pants

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1274/2011 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā ..., ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (4).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē, ...

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

EEZ Apvienotās komitejas sekretāri

---

(1)  OV L ...

1

(2)  OV L 325, 8.12.2011., 24. lpp.

2

(3)  OV L 328, 6.12.2008., 9. lpp.

3

(4)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]

4

---

REGULAS

| 28.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 689/2012

(2012. gada 27. jūlijs),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 415/2007 par kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehniskajām specifikācijām, kas minētas 5. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (1) un jo īpaši tās 1. panta 2. punktu un 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 13. marta Regulu (EK) Nr. 415/2007 par kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehniskajām specifikācijām, kas minētas 5. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (2),

tā kā:

| (1) | Lai saglabātu savietojamību ar jūras kuģu satiksmes vadības un informācijas pakalpojumiem un tādējādi arī ar jūras automātisko identifikācijas sistēmu (AIS), ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 415/2007. |
| --- | --- |

(1)

Lai saglabātu savietojamību ar jūras kuģu satiksmes vadības un informācijas pakalpojumiem un tādējādi arī ar jūras automātisko identifikācijas sistēmu (AIS), ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 415/2007.

| (2) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Padomes 1991. gada 16. decembra Direktīvas 91/672/EEK par savstarpēju atzīšanu attiecībā uz valstu izdotām kuģu vadīšanas apliecībām kravu un pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (3) 7. pantam, |
| --- | --- |

(2)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi Padomes 1991. gada 16. decembra Direktīvas 91/672/EEK par savstarpēju atzīšanu attiecībā uz valstu izdotām kuģu vadīšanas apliecībām kravu un pasažieru pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (3) 7. pantam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 415/2007 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu vēlākais divpadsmit mēnešu laikā pēc tās stāšanās spēkā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 27. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 255, 30.9.2005., 152. lpp.

1

(2)  OV L 105, 23.4.2007., 35. lpp.

2

(3)  OV L 373, 31.12.1991., 29. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 415/2007 pielikumu groza šādi:

| 1) | satura rādītājā iekļauj nodaļas nosaukumu:






  “2.3.9. | Tipa apstiprinājums”; |
| --- | --- | --- |

1)

satura rādītājā iekļauj nodaļas nosaukumu:

“2.3.9.

Tipa apstiprinājums”;

| 2) | “ATSAUCES” groza šādi.






  a) | tabulas 10. un 11. rindu aizstāj ar:







  Dokumenta nosaukums | Organizācija | Publicēšanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “Ieteikums ITU-R M.1371 “Universālās kuģa automātiskās identifikācijas sistēmas tehniskās īpašības, izmantojot laikdales daudzpiekļuvi VHF jūras mobilajā joslā” | ITU | 2001 |
| IEC 61993 starptautiskais standarts “Jūras navigācijas un radiosakaru iekārtas un sistēmas – Automātiskās identifikācijas sistēmas; 2. daļa. Uz kuģa novietota A klases universālas automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) iekārta” | IEC | 2002”; |

2)

“ATSAUCES” groza šādi.

a)

tabulas 10. un 11. rindu aizstāj ar:

Dokumenta nosaukums

Organizācija

Publicēšanas datums

“Ieteikums ITU-R M.1371 “Universālās kuģa automātiskās identifikācijas sistēmas tehniskās īpašības, izmantojot laikdales daudzpiekļuvi VHF jūras mobilajā joslā”

ITU

2001

IEC 61993 starptautiskais standarts “Jūras navigācijas un radiosakaru iekārtas un sistēmas – Automātiskās identifikācijas sistēmas; 2. daļa. Uz kuģa novietota A klases universālas automātiskās identifikācijas sistēmas (AIS) iekārta”

IEC

2002”;

| b) | tabulu papildina ar šādu rindu:







  Dokumenta nosaukums | Organizācija | Publicēšanas datums |
| --- | --- | --- | --- |
| “Iekšzemes AIS tehniskās vadlīnijas | Kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu ekspertu grupa”; | |

b)

tabulu papildina ar šādu rindu:

Dokumenta nosaukums

Organizācija

Publicēšanas datums

“Iekšzemes AIS tehniskās vadlīnijas

Kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu ekspertu grupa”;

| 3) | pielikuma 2.2. nodaļā priekšpēdējo daļu aizstāj ar šādu:
  “Kuģiem, kas atrodas kustībā, dinamiskās informācijas atjaunināšanas intervāls taktiskajā līmenī var tikt pārslēgts starp SOLAS režīmu un iekšzemes ūdensceļu režīmu. Iekšzemes ūdensceļu režīmā to var palielināt līdz 2 sekundēm. Noenkurotiem kuģiem informācijas atjaunināšana ieteicama ar vairāku minūšu intervālu, vai arī tad, ja informācija mainās.”; |
| --- | --- |

3)

pielikuma 2.2. nodaļā priekšpēdējo daļu aizstāj ar šādu:

“Kuģiem, kas atrodas kustībā, dinamiskās informācijas atjaunināšanas intervāls taktiskajā līmenī var tikt pārslēgts starp SOLAS režīmu un iekšzemes ūdensceļu režīmu. Iekšzemes ūdensceļu režīmā to var palielināt līdz 2 sekundēm. Noenkurotiem kuģiem informācijas atjaunināšana ieteicama ar vairāku minūšu intervālu, vai arī tad, ja informācija mainās.”;

| 4) | pielikuma 2.3.1. nodaļu papildina ar šādu teikumu:
  “Iekšzemes AIS projektēšanā ņem vērā Iekšzemes AIS tehniskās vadlīnijas, kuras sagatavojusi un uztur kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu ekspertu grupa (1). |
| --- | --- |

4)

pielikuma 2.3.1. nodaļu papildina ar šādu teikumu:

“Iekšzemes AIS projektēšanā ņem vērā Iekšzemes AIS tehniskās vadlīnijas, kuras sagatavojusi un uztur kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu ekspertu grupa (1).

| 5) | pielikuma 2.3.2.1. nodaļas tabulā svītro pēdējo rindu; |
| --- | --- |

5)

pielikuma 2.3.2.1. nodaļas tabulā svītro pēdējo rindu;

| 6) | pielikuma 2.3.2.3. nodaļu groza šādi:






  a) | tabulā svītro trešo rindu; |
| --- | --- | --- |

6)

pielikuma 2.3.2.3. nodaļu groza šādi:

a)

tabulā svītro trešo rindu;

| b) | tabulu papildina ar šādu rindu:






  “Kuģis ar kravu/bez kravas | (Iekšzemes AIS paplašinājums)”; |
| --- | --- | --- |

b)

tabulu papildina ar šādu rindu:

“Kuģis ar kravu/bez kravas

(Iekšzemes AIS paplašinājums)”;

| 7) | pielikuma 2.3.2.4. nodaļā pirmās tabulas “ETA slūžās/pie tilta/terminālā” ceturto rindu groza šādi:






  “Pašreizējais maksimālais statiskais virsūdens augstums | (Iekšzemes AIS paplašinājums)”; |
| --- | --- | --- |

7)

pielikuma 2.3.2.4. nodaļā pirmās tabulas “ETA slūžās/pie tilta/terminālā” ceturto rindu groza šādi:

“Pašreizējais maksimālais statiskais virsūdens augstums

(Iekšzemes AIS paplašinājums)”;

| 8) | pielikuma 2.3.3. nodaļu groza šādi:






  a) | otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Kuģiem, kas atrodas kustībā iekšzemes ūdensceļu zonā, dinamiskās informācijas pārraides intervālu var pārslēgt starp SOLAS režīmu un iekšzemes ūdensceļu režīmu. Iekšzemes ūdensceļu režīmā to var palielināt līdz 2 sekundēm. Jauktās satiksmes zonās, piemēram, jūras ostās, kompetentajai iestādei ir iespēja samazināt dinamiskās informācijas pārraides intervālu, lai nodrošinātu pārraides režīma līdzsvaru starp iekšzemes kuģiem un SOLAS kuģiem. Pārraides režīmam jābūt pārslēdzamam ar TDMA komandām no bāzes stacijas (automātiska pārslēgšana ar TDMA tālvadības komandu, izmantojot 23. ziņojumu) un ar komandām no uz kuģa novietotām sistēmām, piemēram, MKD, ECDIS vai datora, izmantojot, piemēram, saskarni IEC 61162 (automātiska pārslēgšana ar kuģa sistēmas komandu). Statisko informāciju un informāciju par reisu ieteicams pārraidīt ar vairāku minūšu intervālu, pēc pieprasījuma vai tad, ja informācija mainās.”; |
| --- | --- | --- |

8)

pielikuma 2.3.3. nodaļu groza šādi:

a)

otro daļu aizstāj ar šādu:

“Kuģiem, kas atrodas kustībā iekšzemes ūdensceļu zonā, dinamiskās informācijas pārraides intervālu var pārslēgt starp SOLAS režīmu un iekšzemes ūdensceļu režīmu. Iekšzemes ūdensceļu režīmā to var palielināt līdz 2 sekundēm. Jauktās satiksmes zonās, piemēram, jūras ostās, kompetentajai iestādei ir iespēja samazināt dinamiskās informācijas pārraides intervālu, lai nodrošinātu pārraides režīma līdzsvaru starp iekšzemes kuģiem un SOLAS kuģiem. Pārraides režīmam jābūt pārslēdzamam ar TDMA komandām no bāzes stacijas (automātiska pārslēgšana ar TDMA tālvadības komandu, izmantojot 23. ziņojumu) un ar komandām no uz kuģa novietotām sistēmām, piemēram, MKD, ECDIS vai datora, izmantojot, piemēram, saskarni IEC 61162 (automātiska pārslēgšana ar kuģa sistēmas komandu). Statisko informāciju un informāciju par reisu ieteicams pārraidīt ar vairāku minūšu intervālu, pēc pieprasījuma vai tad, ja informācija mainās.”;

| b) | šīs nodaļas 2.1. tabulā devīto rindu aizstāj ar šādu:






  Dinamiskie kuģa apstākļi | Nominālais pārraides intervāls |
| --- | --- | --- |
| “Kuģis darbojas iekšzemes ūdensceļu režīmā, atrodas kustībā (2) | piešķirts no 2 sekundēm līdz 10 sekundēm” |

b)

šīs nodaļas 2.1. tabulā devīto rindu aizstāj ar šādu:

Dinamiskie kuģa apstākļi

Nominālais pārraides intervāls

“Kuģis darbojas iekšzemes ūdensceļu režīmā, atrodas kustībā (2)

piešķirts no 2 sekundēm līdz 10 sekundēm”

| c) | pievieno šādu teikumu:
  “Piezīme: iekšzemes AIS pārvietojamā stacija darbojas vai nu iekšzemes ūdensceļu režīmā (grupas uzdevums ar 23. ziņojumu), vai SOLAS režīmā (autonomais režīms, nav aktīva grupas uzdevuma).”; |
| --- | --- |

c)

pievieno šādu teikumu:

“Piezīme: iekšzemes AIS pārvietojamā stacija darbojas vai nu iekšzemes ūdensceļu režīmā (grupas uzdevums ar 23. ziņojumu), vai SOLAS režīmā (autonomais režīms, nav aktīva grupas uzdevuma).”;

| 9) | pielikuma 2.3.4. nodaļā pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Iekšzemes AIS tehniskais risinājums balstās uz tiem pašiem tehniskajiem standartiem kā IMO SOLAS AIS (Rekomendācija ITU-R M.1371, IEC 61993).”; |
| --- | --- |

9)

pielikuma 2.3.4. nodaļā pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Iekšzemes AIS tehniskais risinājums balstās uz tiem pašiem tehniskajiem standartiem kā IMO SOLAS AIS (Rekomendācija ITU-R M.1371, IEC 61993).”;

| 10) | pielikuma 2.3.5. nodaļu aizstāj ar šādu:
  “2.3.5.   Savietojamība ar IMO A klases uztvērējraidītājiem

  Iekšzemes AIS uztvērējraidītājiem jābūt savietojamiem ar IMO A klases uztvērējraidītājiem un tādējādi jāspēj uztvert un apstrādāt visus IMO AIS ziņojumus (saskaņā ar ITU-R M.1371 un IALA tehniskajiem skaidrojumiem par ITU-R M.1371), kā arī šo tehnisko specifikāciju 2.4. nodaļā minētos ziņojumus.
  Iekšzemes AIS uztvērējraidītājiem nav nepieciešama DSC pārraides (tx) un MKD nodrošināšanas spēja, bet ir nepieciešama MKD funkcionalitāte, kā arī DSC kanāla pārvaldības funkcionalitāte. Ražotāji A klases uztvērējraidītājos drīkst neiebūvēt attiecīgo aparatūru un programmatūru.”; |
| --- | --- |

10)

pielikuma 2.3.5. nodaļu aizstāj ar šādu:

“2.3.5.   Savietojamība ar IMO A klases uztvērējraidītājiem

Iekšzemes AIS uztvērējraidītājiem jābūt savietojamiem ar IMO A klases uztvērējraidītājiem un tādējādi jāspēj uztvert un apstrādāt visus IMO AIS ziņojumus (saskaņā ar ITU-R M.1371 un IALA tehniskajiem skaidrojumiem par ITU-R M.1371), kā arī šo tehnisko specifikāciju 2.4. nodaļā minētos ziņojumus.

Iekšzemes AIS uztvērējraidītājiem nav nepieciešama DSC pārraides (tx) un MKD nodrošināšanas spēja, bet ir nepieciešama MKD funkcionalitāte, kā arī DSC kanāla pārvaldības funkcionalitāte. Ražotāji A klases uztvērējraidītājos drīkst neiebūvēt attiecīgo aparatūru un programmatūru.”;

| 11) | iekļauj šādu nodaļu:
  “2.3.9.   Tipa apstiprinājums

  Iekšzemes AIS aprīkojumam veic tipa apstiprināšana, lai nodrošinātu atbilstību šīm tehniskajām specifikācijām.”; |
| --- | --- |

11)

iekļauj šādu nodaļu:

“2.3.9.   Tipa apstiprinājums

Iekšzemes AIS aprīkojumam veic tipa apstiprināšana, lai nodrošinātu atbilstību šīm tehniskajām specifikācijām.”;

| 12) | pielikuma 2.4.1. nodaļu groza šādi:






  a) | pielikuma 2.4.1. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “2.4.1.   1., 2., 3. ziņojums “Pozīciju pārraide” (ITU-R 1371)”; |
| --- | --- | --- |

12)

pielikuma 2.4.1. nodaļu groza šādi:

a)

pielikuma 2.4.1. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

“2.4.1.   1., 2., 3. ziņojums “Pozīciju pārraide” (ITU-R 1371)”;

| b) | pielikuma 2.2. tabulā priekšpēdējo rindu aizstāj ar šādu:







  Parametrs | Bitu skaits | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| “Komunikācijas statuss | 19 | Skatīt ITU-R M.1371”; |

b)

pielikuma 2.2. tabulā priekšpēdējo rindu aizstāj ar šādu:

Parametrs

Bitu skaits

Apraksts

“Komunikācijas statuss

19

Skatīt ITU-R M.1371”;

| 13) | pielikuma 2.4.2. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “2.4.2.   5. ziņojums “Statiskie kuģa dati un dati par reisiem” (ITU-R 1371)”; |
| --- | --- |

13)

pielikuma 2.4.2. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

“2.4.2.   5. ziņojums “Statiskie kuģa dati un dati par reisiem” (ITU-R 1371)”;

| 14) | pielikuma 2.4.3. nodaļu groza šādi:






  a) | pielikuma 2.4.3. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “2.4.3.   23. ziņojums “Grupas uzdevuma komanda” (ITU-R M.1371)”; |
| --- | --- | --- |

14)

pielikuma 2.4.3. nodaļu groza šādi:

a)

pielikuma 2.4.3. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

“2.4.3.   23. ziņojums “Grupas uzdevuma komanda” (ITU-R M.1371)”;

| b) | pirms 2.4. tabulas iekļauj šādu daļu:
  “Grupas uzdevuma komandu pārraida bāzes stacija, kad tā darbojas kā kontrolējošā struktūra. Ziņojums jāpiemēro pārvietojamai stacijai, kas atrodas noteiktajā reģionā un izvēlēta atbilstīgi “Kuģa un kravas veidam” vai “Stacijas veidam”. Saņēmējstacija ņem vērā visus sektora laukus vienlaikus. Tā kontrolē šādus pārvietojamas stacijas darbības parametrus: pārraides/uztveršanas režīms; pārraides intervāls un klusā laika ilgums.”; |
| --- | --- |

b)

pirms 2.4. tabulas iekļauj šādu daļu:

“Grupas uzdevuma komandu pārraida bāzes stacija, kad tā darbojas kā kontrolējošā struktūra. Ziņojums jāpiemēro pārvietojamai stacijai, kas atrodas noteiktajā reģionā un izvēlēta atbilstīgi “Kuģa un kravas veidam” vai “Stacijas veidam”. Saņēmējstacija ņem vērā visus sektora laukus vienlaikus. Tā kontrolē šādus pārvietojamas stacijas darbības parametrus: pārraides/uztveršanas režīms; pārraides intervāls un klusā laika ilgums.”;

| c) | pielikuma 2.4. tabulā devīto un desmito rindu aizstāj ar šādām:







  Parametrs | Bitu skaits | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |
| “Stacijas veids | 4 | 0 = visu veidu pārvietojamās stacijas (noklusējums); 1 = tikai A klases pārvietojamā stacija; 2 = visu veidu B klases pārvietojamās stacijas; 3 = SAR aviācijas pārvietojamā stacija; 4 = tikai B klases “SO” pārvietojamās stacijas; 5 = B klases “CS” kuģa pārvietojamā stacija (tikai IEC62287); 6 = iekšzemes ūdensceļi; 7 līdz 9 = reģionālai izmantošanai; 10 līdz 15 = turpmākas izmantošanas vajadzībām |
| Kuģa un kravas veids | 8 | 0 = visi veidi (noklusējums)
  1...99 skat. 50. tabulu ITU-R M.1371-3 8. pielikumā
  100...199 rezervēts reģionālai izmantošanai
  200...255 rezervēts turpmākas izmantošanas vajadzībām”; |

c)

pielikuma 2.4. tabulā devīto un desmito rindu aizstāj ar šādām:

Parametrs

Bitu skaits

Apraksts

“Stacijas veids

4

0 = visu veidu pārvietojamās stacijas (noklusējums); 1 = tikai A klases pārvietojamā stacija; 2 = visu veidu B klases pārvietojamās stacijas; 3 = SAR aviācijas pārvietojamā stacija; 4 = tikai B klases “SO” pārvietojamās stacijas; 5 = B klases “CS” kuģa pārvietojamā stacija (tikai IEC62287); 6 = iekšzemes ūdensceļi; 7 līdz 9 = reģionālai izmantošanai; 10 līdz 15 = turpmākas izmantošanas vajadzībām

Kuģa un kravas veids

8

0 = visi veidi (noklusējums)

1...99 skat. 50. tabulu ITU-R M.1371-3 8. pielikumā

100...199 rezervēts reģionālai izmantošanai

200...255 rezervēts turpmākas izmantošanas vajadzībām”;

| d) | pielikuma 2.5. tabulā desmito, vienpadsmito un divpadsmito rindu aizstāj ar šādām:






  Pārraides intervāla lauka uzstādījums | Pārraides intervāls 18. ziņojumam |
| --- | --- | --- |
| “9 | Nākamais īsākais pārraides intervāls |
| 10 | Nākamais garākais pārraides intervāls |
| 11 | 2 sekundes (nepiemēro B klases “CS”)”; |

d)

pielikuma 2.5. tabulā desmito, vienpadsmito un divpadsmito rindu aizstāj ar šādām:

Pārraides intervāla lauka uzstādījums

Pārraides intervāls 18. ziņojumam

“9

Nākamais īsākais pārraides intervāls

10

Nākamais garākais pārraides intervāls

11

2 sekundes (nepiemēro B klases “CS”)”;

| e) | pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:
  “Piezīme: ja pārraide duālā kanālā ir apturēta ar Tx/Rx režīma 1. vai 2. komandu, nepieciešamo pārraides intervālu saglabā, izmantojot atlikušo pārraides kanālu.”; |
| --- | --- |

e)

pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

“Piezīme: ja pārraide duālā kanālā ir apturēta ar Tx/Rx režīma 1. vai 2. komandu, nepieciešamo pārraides intervālu saglabā, izmantojot atlikušo pārraides kanālu.”;

| 15) | pielikuma 2.4.4. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:
  “2.4.4.   Īpašu ziņojumu lietojums (ITU-R 1371)”; |
| --- | --- |

15)

pielikuma 2.4.4. nodaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

“2.4.4.   Īpašu ziņojumu lietojums (ITU-R 1371)”;

| 16) | pielikuma 2.4.4.1. nodaļā pirmo teikumu aizstāj ar šādu:
  “FI iekšzemes AIS nozarē sadala un izmanto, kā aprakstīts ITU-R M.1371.”; |
| --- | --- |

16)

pielikuma 2.4.4.1. nodaļā pirmo teikumu aizstāj ar šādu:

“FI iekšzemes AIS nozarē sadala un izmanto, kā aprakstīts ITU-R M.1371.”;

| 17) | pielikuma 2.4.4.2. nodaļu groza šādi:






  a) | pielikuma 2.7. tabulā septīto, astoto, devīto un vienpadsmito rindu aizstāj ar šādām: | Parametrs | Bitu skaits | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Binārie dati | “Garums/karavāna | 13 | 1–8 000 (pārējos neizmanto) kuģa/karavānas garums, norādīts 1/10 m; 0 = noklusējums |
| Platums/karavāna | 10 | 1–1 000 (pārējos neizmanto) kuģa/karavānas platums, norādīts 1/10 m; 0 = noklusējums |
| Kuģa un karavānas veids | 14 | Ciparu ERI klasifikācija (KODI): kuģa un karavānas veids, kā aprakstīts E papildinājumā |
| Pašreizējā maksimālā statiskā iegrime | 11 | 1–2 000 (pārējos neizmanto) iegrime, norādīta 1/100 m; 0 = noklusējums = nav zināma”; |

17)

pielikuma 2.4.4.2. nodaļu groza šādi:

a)

pielikuma 2.7. tabulā septīto, astoto, devīto un vienpadsmito rindu aizstāj ar šādām:

Parametrs

Bitu skaits

Apraksts

Binārie dati

“Garums/karavāna

13

1–8 000 (pārējos neizmanto) kuģa/karavānas garums, norādīts 1/10 m; 0 = noklusējums

Platums/karavāna

10

1–1 000 (pārējos neizmanto) kuģa/karavānas platums, norādīts 1/10 m; 0 = noklusējums

Kuģa un karavānas veids

14

Ciparu ERI klasifikācija (KODI): kuģa un karavānas veids, kā aprakstīts E papildinājumā

Pašreizējā maksimālā statiskā iegrime

11

1–2 000 (pārējos neizmanto) iegrime, norādīta 1/100 m; 0 = noklusējums = nav zināma”;

| b) | pielikuma 2.8. tabulā sešpadsmito rindu aizstāj ar šādu: | Parametrs | Biti | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Binārie dati | “Pašreizējais maksimālais statiskais virsūdens augstums | 12 | 0–4 000 (pārējos neizmanto), norādīts 1/100 m, 0 = noklusējums = neizmanto”; |

b)

pielikuma 2.8. tabulā sešpadsmito rindu aizstāj ar šādu:

Parametrs

Biti

Apraksts

Binārie dati

“Pašreizējais maksimālais statiskais virsūdens augstums

12

0–4 000 (pārējos neizmanto), norādīts 1/100 m, 0 = noklusējums = neizmanto”;

| c) | pielikuma 2.15. tabulā astoto, desmito, divpadsmito un četrpadsmito rindu aizstāj ar šādām: | Parametrs | Biti | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Binārie dati | “Ūdens līmenis | 14 | 0. bits: 0 = negatīva vērtība, 1 = pozitīva vērtība
  1.–13. bits: 0–8191, norādīts 1/100 m
  0.–13. bits: 0 = nav zināms = noklusējums (2) |
| Ūdens līmenis | 14 | 0. bits: 0 = negatīva vērtība, 1 = pozitīva vērtība
  1.–13. bits: 0–8191, norādīts 1/100 m
  0.–13. bits: 0 = nav zināms = noklusējums (2) |
| Ūdens līmenis | 14 | 0. bits: 0 = negatīva vērtība, 1 = pozitīva vērtība
  1.–13. bits: 0–8191, norādīts 1/100 m
  0.–13. bits: 0 = nav zināms = noklusējums (2) |
| Ūdens līmenis | 14 | 0. bits: 0 = negatīva vērtība, 1 = pozitīva vērtība
  1.–13. bits: 0–8191, norādīts 1/100 m
  0.–13. bits: 0 = nav zināms = noklusējums (2)”; |

c)

pielikuma 2.15. tabulā astoto, desmito, divpadsmito un četrpadsmito rindu aizstāj ar šādām:

Parametrs

Biti

Apraksts

Binārie dati

“Ūdens līmenis

14

0. bits: 0 = negatīva vērtība, 1 = pozitīva vērtība

1.–13. bits: 0–8191, norādīts 1/100 m

0.–13. bits: 0 = nav zināms = noklusējums (2)

Ūdens līmenis

14

0. bits: 0 = negatīva vērtība, 1 = pozitīva vērtība

1.–13. bits: 0–8191, norādīts 1/100 m

0.–13. bits: 0 = nav zināms = noklusējums (2)

Ūdens līmenis

14

0. bits: 0 = negatīva vērtība, 1 = pozitīva vērtība

1.–13. bits: 0–8191, norādīts 1/100 m

0.–13. bits: 0 = nav zināms = noklusējums (2)

Ūdens līmenis

14

0. bits: 0 = negatīva vērtība, 1 = pozitīva vērtība

1.–13. bits: 0–8191, norādīts 1/100 m

0.–13. bits: 0 = nav zināms = noklusējums (2)”;

| 18) | A papildinājumā definīcijas groza šādi:






  a) | upju informācijas pakalpojumu definīciju aizstāj ar šādu:
  “Upju informācijas pakalpojumi (RIS)
  Eiropas koncepcija saskaņotiem informācijas pakalpojumiem, lai atbalstītu satiksmes un transporta vadību iekšzemes navigācijā, tostarp saskarnes ar citiem transporta veidiem.”; |
| --- | --- | --- |

18)

A papildinājumā definīcijas groza šādi:

a)

upju informācijas pakalpojumu definīciju aizstāj ar šādu:

“Upju informācijas pakalpojumi (RIS)

Eiropas koncepcija saskaņotiem informācijas pakalpojumiem, lai atbalstītu satiksmes un transporta vadību iekšzemes navigācijā, tostarp saskarnes ar citiem transporta veidiem.”;

| b) | VTS apgabala definīciju aizstāj ar šādu:
  “VTS apgabals


  VTS apgabals ir norobežots un oficiāli apstiprināts VTS pakalpojumu apgabals. VTS apgabals var būt iedalīts apakšapgabalos vai sektoros. (Avots: IALA VTS vadlīnijas).”; |
| --- | --- |

b)

VTS apgabala definīciju aizstāj ar šādu:

“VTS apgabals

VTS apgabals ir norobežots un oficiāli apstiprināts VTS pakalpojumu apgabals. VTS apgabals var būt iedalīts apakšapgabalos vai sektoros. (Avots: IALA VTS vadlīnijas).”;

| c) | navigācijas informācijas definīciju aizstāj ar šādu:
  “Navigācijas informācija

  Navigācijas informācija ir informācija, ko kuģa kapteinim nodrošina uz kuģa, lai palīdzētu uz kuģa pieņemt lēmumus. (Avots: IALA VTS vadlīnijas)”; |
| --- | --- |

c)

navigācijas informācijas definīciju aizstāj ar šādu:

“Navigācijas informācija

Navigācijas informācija ir informācija, ko kuģa kapteinim nodrošina uz kuģa, lai palīdzētu uz kuģa pieņemt lēmumus. (Avots: IALA VTS vadlīnijas)”;

| d) | taktiskās informācijas par satiksmi definīciju aizstāj ar šādu:
  “Taktiskā informācija par satiksmi (TTI)
  Taktiskā informācija par satiksmi ir informācija, kas ietekmē kapteiņa vai VTS operatora tūlītējus lēmumus saistībā ar navigāciju faktiskajā satiksmes situācijā un tuvākajā ģeogrāfiskajā vidē. Taktiskā satiksmes aina satur visu radiolokatora atklāto mērķu pozīcijas informāciju un īpašu informāciju par peldlīdzekli, un tā tiek atainota uz elektroniskas navigācijas kartes un – ja šāda funkcija ir pieejama – tiek papildināta ar ārēju satiksmes informāciju, piemēram, AIS sniegto informāciju. TTI var sniegt uz kuģa vai krastā, piemēram, VTS centrā. (Avots: RIS vadlīnijas)”; |
| --- | --- |

d)

taktiskās informācijas par satiksmi definīciju aizstāj ar šādu:

“Taktiskā informācija par satiksmi (TTI)

Taktiskā informācija par satiksmi ir informācija, kas ietekmē kapteiņa vai VTS operatora tūlītējus lēmumus saistībā ar navigāciju faktiskajā satiksmes situācijā un tuvākajā ģeogrāfiskajā vidē. Taktiskā satiksmes aina satur visu radiolokatora atklāto mērķu pozīcijas informāciju un īpašu informāciju par peldlīdzekli, un tā tiek atainota uz elektroniskas navigācijas kartes un – ja šāda funkcija ir pieejama – tiek papildināta ar ārēju satiksmes informāciju, piemēram, AIS sniegto informāciju. TTI var sniegt uz kuģa vai krastā, piemēram, VTS centrā. (Avots: RIS vadlīnijas)”;

| e) | stratēģiskās informācijas par satiksmi definīciju aizstāj ar šādu:
  “Stratēģiska informācija par satiksmi (STI)

  Stratēģiskā informācija par satiksmi ir informācija, kas ietekmē RIS izmantotāju vidēja termiņa vai ilgtermiņa lēmumus. Stratēģiskais satiksmes attēls uzlabo lēmumu pieņemšanu drošam un efektīgam reisam. Stratēģisko satiksmes attēlu izveido RIS centrā un pēc pieprasījuma piegādā lietotājiem. Stratēģiskajā satiksmes attēlā ir redzami visi svarīgie kuģošanas līdzekļi RIS apgabalā, to īpašības, krava un pozīcija, kas ir pārraidīti VHF balss ziņojumos vai kuģu elektroniskajos ziņojumos, saglabāti datubāzē un apkopoti tabulā vai elektroniskajā kartē. Stratēģisko informāciju par satiksmi var sniegt RIS/VTS centrs vai birojs. (Avots: RIS vadlīnijas)”; |
| --- | --- |

e)

stratēģiskās informācijas par satiksmi definīciju aizstāj ar šādu:

“Stratēģiska informācija par satiksmi (STI)

Stratēģiskā informācija par satiksmi ir informācija, kas ietekmē RIS izmantotāju vidēja termiņa vai ilgtermiņa lēmumus. Stratēģiskais satiksmes attēls uzlabo lēmumu pieņemšanu drošam un efektīgam reisam. Stratēģisko satiksmes attēlu izveido RIS centrā un pēc pieprasījuma piegādā lietotājiem. Stratēģiskajā satiksmes attēlā ir redzami visi svarīgie kuģošanas līdzekļi RIS apgabalā, to īpašības, krava un pozīcija, kas ir pārraidīti VHF balss ziņojumos vai kuģu elektroniskajos ziņojumos, saglabāti datubāzē un apkopoti tabulā vai elektroniskajā kartē. Stratēģisko informāciju par satiksmi var sniegt RIS/VTS centrs vai birojs. (Avots: RIS vadlīnijas)”;

| f) | kuģu satiksmes uzraudzības definīciju aizstāj ar šādu:
  “Kuģu satiksmes uzraudzība

  Kuģu satiksmes uzraudzība sniedz svarīgu informāciju par attiecīgu kuģu kustību RIS apgabalā. Tā ietver informāciju par kuģa identitāti, pozīciju, (kravas veidu) un galamērķa ostu.”; |
| --- | --- |

f)

kuģu satiksmes uzraudzības definīciju aizstāj ar šādu:

“Kuģu satiksmes uzraudzība

Kuģu satiksmes uzraudzība sniedz svarīgu informāciju par attiecīgu kuģu kustību RIS apgabalā. Tā ietver informāciju par kuģa identitāti, pozīciju, (kravas veidu) un galamērķa ostu.”;

| g) | RIS operatora definīciju aizstāj ar šādu:
  “RIS operators

  Persona, kas veic vienu vai vairākus uzdevumus saistībā ar RIS pakalpojumiem.”; |
| --- | --- |

g)

RIS operatora definīciju aizstāj ar šādu:

“RIS operators

Persona, kas veic vienu vai vairākus uzdevumus saistībā ar RIS pakalpojumiem.”;

| h) | flotes vadītāja definīciju aizstāj ar šādu:
  “Flotes vadītājs

  Persona, kas plāno un novēro faktisko (navigācijas) stāvokli vairākiem kuģiem, kas virzās vai strādā vienā vadībā vai kam ir viens īpašnieks.”; |
| --- | --- |

h)

flotes vadītāja definīciju aizstāj ar šādu:

“Flotes vadītājs

Persona, kas plāno un novēro faktisko (navigācijas) stāvokli vairākiem kuģiem, kas virzās vai strādā vienā vadībā vai kam ir viens īpašnieks.”;

| i) | katastrofu neatliekamās palīdzības centru operatora definīciju aizstāj ar šādu:
  “Katastrofu neatliekamās palīdzības centru operators

  Persona, kas novēro, kontrolē un organizē negadījumu, avāriju un katastrofu seku novēršanu drošā un saskaņotā veidā.”; |
| --- | --- |

i)

katastrofu neatliekamās palīdzības centru operatora definīciju aizstāj ar šādu:

“Katastrofu neatliekamās palīdzības centru operators

Persona, kas novēro, kontrolē un organizē negadījumu, avāriju un katastrofu seku novēršanu drošā un saskaņotā veidā.”;

| 19) | D papildinājumu groza šādi:






  a) | D.1. punktu aizstāj ar šādu:
  “D.1.   Ievades frāzes


  AIS seriālo ciparsaskarni atbalsta esošās IEC 61162 frāzes un jaunās IEC 61162 tipa frāzes. Ciparsaskarnes frāžu detalizēts apraksts ir pieejams IEC 61162 izdevumā.
  Šajā papildinājumā ietverta informācija, kas izmantota, lai izstrādātu iekšzemes AIS nolūkā ievadīt iekšzemes īpašos datus (skat. iekšzemes AIS protokola grozījumus) uz kuģa uzstādītā iekšzemes AIS iekārtā.”; |
| --- | --- | --- |

19)

D papildinājumu groza šādi:

a)

D.1. punktu aizstāj ar šādu:

“D.1.   Ievades frāzes

AIS seriālo ciparsaskarni atbalsta esošās IEC 61162 frāzes un jaunās IEC 61162 tipa frāzes. Ciparsaskarnes frāžu detalizēts apraksts ir pieejams IEC 61162 izdevumā.

Šajā papildinājumā ietverta informācija, kas izmantota, lai izstrādātu iekšzemes AIS nolūkā ievadīt iekšzemes īpašos datus (skat. iekšzemes AIS protokola grozījumus) uz kuģa uzstādītā iekšzemes AIS iekārtā.”;

| b) | D.2. punkta otrajā teikumā vārdu “iesaka” aizstāj ar “lieto”; |
| --- | --- |

b)

D.2. punkta otrajā teikumā vārdu “iesaka” aizstāj ar “lieto”;

| c) | D.3. punkta otrajā teikumā vārdu “iesaka” aizstāj ar “lieto”; |
| --- | --- |

c)

D.3. punkta otrajā teikumā vārdu “iesaka” aizstāj ar “lieto”;

| 20) | E papildinājumu aizstāj ar šādu:

  “E papildinājums

  ERI KUĢU TIPI
  Šo tabulu izmanto, lai iekšzemes 10. ziņojumā minētos ANO kuģu tipus pārveidotu IMO 5. ziņojumā izmantotajos IMO kuģu tipos.









  LIETOŠANA V/C | M | Kods, apakšgrupa | Nosaukums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nē | 8 | 00 | 0 | Kuģis, nezināma tipa |
| V | 8 | 01 | 0 | Kravas motorkuģis |
| V | 8 | 02 | 0 | Motorkuģis–tankkuģis |
| V | 8 | 02 | 1 | Motorkuģis–tankkuģis, lejamkravas, N tips |
| V | 8 | 02 | 2 | Motorkuģis–tankkuģis, lejamkravas, C tips |
| V | 8 | 02 | 3 | Motorkuģis–tankkuģis, sauskravas |
| V | 8 | 03 | 0 | Konteinerkuģis |
| V | 8 | 04 | 0 | Gāzvedējs tankkuģis |
| C | 8 | 05 | 0 | Kravas motorkuģis, velkonis |
| C | 8 | 06 | 0 | Motorkuģis–tankkuģis, velkonis |
| C | 8 | 07 | 0 | Kravas motorkuģis, kopā ar vienu vai vairākiem kuģiem |
| C | 8 | 08 | 0 | Kravas motorkuģis ar tankkuģi |
| C | 8 | 09 | 0 | Kravas motorkuģis, kas stumj vienu vai vairākus kravas kuģus |
| C | 8 | 10 | 0 | Kravas motorkuģis, kas stumj vismaz vienu tankkuģi |
| Nē | 8 | 11 | 0 | Velkonis, kravas kuģis |
| Nē | 8 | 12 | 0 | Velkonis, tankkuģis |
| C | 8 | 13 | 0 | Velkonis, kravas kuģis, sapāroti |
| C | 8 | 14 | 0 | Velkonis, kravas kuģis/tankkuģis, sapāroti |
| V | 8 | 15 | 0 | Kravas barža |
| V | 8 | 16 | 0 | Cisternbarža |
| V | 8 | 16 | 1 | Cisternbarža, lejamkravas, N tips |
| V | 8 | 16 | 2 | Cisternbarža, lejamkravas, C tipa |
| V | 8 | 16 | 3 | Cisternbarža, sauskravas |
| V | 8 | 17 | 0 | Kravas barža ar konteineriem |
| V | 8 | 18 | 0 | Cisternbarža, gāze |
| C | 8 | 21 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, viena kravas barža |
| C | 8 | 22 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, divas kravas baržas |
| C | 8 | 23 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, trīs kravas baržas |
| C | 8 | 24 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, četras kravas baržas |
| C | 8 | 25 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, piecas kravas baržas |
| C | 8 | 26 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, sešas kravas baržas |
| C | 8 | 27 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, septiņas kravas baržas |
| C | 8 | 28 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, astoņas kravas baržas |
| C | 8 | 29 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, deviņas kravas baržas |
| C | 8 | 31 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, viena gāzes barža/cisternbarža |
| C | 8 | 32 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, divas baržas, vismaz viena ir cisternbarža vai gāzes barža |
| C | 8 | 33 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, trīs baržas, vismaz viena ir cisternbarža vai gāzes barža |
| C | 8 | 34 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, četras baržas, vismaz viena ir cisternbarža vai gāzes barža |
| C | 8 | 35 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, piecas baržas, vismaz viena ir cisternbarža vai gāzes barža |
| C | 8 | 36 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, sešas baržas, vismaz viena ir cisternbarža vai gāzes barža |
| C | 8 | 37 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, septiņas baržas, vismaz viena ir cisternbarža vai gāzes barža |
| C | 8 | 38 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, astoņas baržas, vismaz viena ir cisternbarža vai gāzes barža |
| C | 8 | 39 | 0 | Stūmējvilcējvelkonis, deviņas vai vairāk baržas, vismaz viena ir cisternbarža vai gāzes barža |
| V | 8 | 40 | 0 | Velkonis, atsevišķs |
| Nē | 8 | 41 | 0 | Velkonis, viens vai vairāki velkamie objekti |
| C | 8 | 42 | 0 | Velkonis, kas palīdz kuģim vai savienotai kombinācijai |
| V | 8 | 43 | 0 | Stūmējkuģis, atsevišķs |
| V | 8 | 44 | 0 | Pasažieru kuģis, prāmis, Sarkanā Krusta kuģis, kruīzu kuģis |
| V | 8 | 44 | 1 | Prāmis |
| V | 8 | 44 | 2 | Sarkanā Krusta kuģis |
| V | 8 | 44 | 3 | Kruīzu kuģis |
| V | 8 | 44 | 4 | Pasažieru kuģis bez kajītēm |
| V | 8 | 45 | 0 | Dienesta kuģis, policijas patruļa, ostas dienesti |
| V | 8 | 46 | 0 | Kuģis, remonta darbu kuģis, peldošais celtnis, kabeļu kuģis, boju izlikšanas kuģis, bagars |
| C | 8 | 47 | 0 | Objekts, ko velk tauvā, sīkāk neprecizēts |
| V | 8 | 48 | 0 | Zvejas kuģis |
| V | 8 | 49 | 0 | Kuģis–bunkerētājs |
| V | 8 | 50 | 0 | Barža, tankkuģis, ķīmiskas vielas |
| C | 8 | 51 | 0 | Objekts, sīkāk neprecizēts |
| Papildu kodi jūras transporta līdzekļiem |
| V | 1 | 50 | 0 | Ģenerālkravas jūras kuģis |
| V | 1 | 51 | 0 | Gabalkravu jūras kuģis |
| V | 1 | 52 | 0 | Beramkravu jūras kuģis |
| V | 1 | 53 | 0 | Tankkuģis |
| V | 1 | 54 | 0 | Tankkuģis sašķidrinātas gāzes pārvadāšanai |
| V | 1 | 85 | 0 | Izpriecu kuģis, garāks par 20 metriem |
| V | 1 | 90 | 0 | Ātrgaitas kuģis |
| V | 1 | 91 | 0 | Kuģis ar zemūdens spārniem |
| V | 1 | 92 | 0 | Ātrgaitas katamarāns”. |

20)

E papildinājumu aizstāj ar šādu:

“E papildinājums

ERI KUĢU TIPI

Šo tabulu izmanto, lai iekšzemes 10. ziņojumā minētos ANO kuģu tipus pārveidotu IMO 5. ziņojumā izmantotajos IMO kuģu tipos.

LIETOŠANA V/C

M

Kods, apakšgrupa

Nosaukums

Nē

8

00

0

Kuģis, nezināma tipa

V

8

01

0

Kravas motorkuģis

V

8

02

0

Motorkuģis–tankkuģis

V

8

02

1

Motorkuģis–tankkuģis, lejamkravas, N tips

V

8

02

2

Motorkuģis–tankkuģis, lejamkravas, C tips

V

8

02

3

Motorkuģis–tankkuģis, sauskravas

V

8

03

0

Konteinerkuģis

V

8

04

0

Gāzvedējs tankkuģis

C

8

05

0

Kravas motorkuģis, velkonis

C

8

06

0

Motorkuģis–tankkuģis, velkonis

C

8

07

0

Kravas motorkuģis, kopā ar vienu vai vairākiem kuģiem

C

8

08

0

Kravas motorkuģis ar tankkuģi

C

8

09

0

Kravas motorkuģis, kas stumj vienu vai vairākus kravas kuģus

C

8

10

0

Kravas motorkuģis, kas stumj vismaz vienu tankkuģi

Nē

8

11

0

Velkonis, kravas kuģis

Nē

8

12

0

Velkonis, tankkuģis

C

8

13

0

Velkonis, kravas kuģis, sapāroti

C

8

14

0

Velkonis, kravas kuģis/tankkuģis, sapāroti

V

8

15

0

Kravas barža

V

8

16

0

Cisternbarža

V

8

16

1

Cisternbarža, lejamkravas, N tips

V

8

16

2

Cisternbarža, lejamkravas, C tipa

V

8

16

3

Cisternbarža, sauskravas

V

8

17

0

Kravas barža ar konteineriem

V

8

18

0

Cisternbarža, gāze

C

8

21

0

Stūmējvilcējvelkonis, viena kravas barža

C

8

22

0

Stūmējvilcējvelkonis, divas kravas baržas

C

8

23

0

Stūmējvilcējvelkonis, trīs kravas baržas

C

8

24

0

Stūmējvilcējvelkonis, četras kravas baržas

C

8

25

0

Stūmējvilcējvelkonis, piecas kravas baržas

C

8

26

0

Stūmējvilcējvelkonis, sešas kravas baržas

C

8

27

0

Stūmējvilcējvelkonis, septiņas kravas baržas

C

8

28

0

Stūmējvilcējvelkonis, astoņas kravas baržas

C

8

29

0

Stūmējvilcējvelkonis, deviņas kravas baržas

C

8

31

0

Stūmējvilcējvelkonis, viena gāzes barža/cisternbarža

C

8

32

0

Stūmējvilcējvelkonis, divas baržas, vismaz viena ir cisternbarža vai gāzes barža

C

8

33

0

Stūmējvilcējvelkonis, trīs baržas, vismaz viena ir cisternbarža vai gāzes barža

C

8

34

0

Stūmējvilcējvelkonis, četras baržas, vismaz viena ir cisternbarža vai gāzes barža

C

8

35

0

Stūmējvilcējvelkonis, piecas baržas, vismaz viena ir cisternbarža vai gāzes barža

C

8

36

0

Stūmējvilcējvelkonis, sešas baržas, vismaz viena ir cisternbarža vai gāzes barža

C

8

37

0

Stūmējvilcējvelkonis, septiņas baržas, vismaz viena ir cisternbarža vai gāzes barža

C

8

38

0

Stūmējvilcējvelkonis, astoņas baržas, vismaz viena ir cisternbarža vai gāzes barža

C

8

39

0

Stūmējvilcējvelkonis, deviņas vai vairāk baržas, vismaz viena ir cisternbarža vai gāzes barža

V

8

40

0

Velkonis, atsevišķs

Nē

8

41

0

Velkonis, viens vai vairāki velkamie objekti

C

8

42

0

Velkonis, kas palīdz kuģim vai savienotai kombinācijai

V

8

43

0

Stūmējkuģis, atsevišķs

V

8

44

0

Pasažieru kuģis, prāmis, Sarkanā Krusta kuģis, kruīzu kuģis

V

8

44

1

Prāmis

V

8

44

2

Sarkanā Krusta kuģis

V

8

44

3

Kruīzu kuģis

V

8

44

4

Pasažieru kuģis bez kajītēm

V

8

45

0

Dienesta kuģis, policijas patruļa, ostas dienesti

V

8

46

0

Kuģis, remonta darbu kuģis, peldošais celtnis, kabeļu kuģis, boju izlikšanas kuģis, bagars

C

8

47

0

Objekts, ko velk tauvā, sīkāk neprecizēts

V

8

48

0

Zvejas kuģis

V

8

49

0

Kuģis–bunkerētājs

V

8

50

0

Barža, tankkuģis, ķīmiskas vielas

C

8

51

0

Objekts, sīkāk neprecizēts

Papildu kodi jūras transporta līdzekļiem

V

1

50

0

Ģenerālkravas jūras kuģis

V

1

51

0

Gabalkravu jūras kuģis

V

1

52

0

Beramkravu jūras kuģis

V

1

53

0

Tankkuģis

V

1

54

0

Tankkuģis sašķidrinātas gāzes pārvadāšanai

V

1

85

0

Izpriecu kuģis, garāks par 20 metriem

V

1

90

0

Ātrgaitas kuģis

V

1

91

0

Kuģis ar zemūdens spārniem

V

1

92

0

Ātrgaitas katamarāns”.

---

(1)  VTT-secretariat@risexpertgroups.org.”;

1

---

| 28.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/13

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 690/2012

(2012. gada 27. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 27. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 58,9 |
| XS | 38,5 |
| ZZ | 48,7 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 74,6 |
| 0709 93 10 | TR | 102,0 |
| ZZ | 102,0 |
| 0805 50 10 | AR | 91,6 |
| TR | 89,0 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 94,5 |
| 0806 10 10 | EG | 187,3 |
| IL | 187,9 |
| MA | 254,8 |
| TR | 162,6 |
| ZZ | 198,2 |
| 0808 10 80 | AR | 197,0 |
| BR | 95,0 |
| CL | 104,3 |
| NZ | 121,9 |
| US | 123,1 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 111,1 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 30 90 | AR | 138,5 |
| CL | 122,1 |
| NZ | 175,8 |
| ZA | 110,9 |
| ZZ | 136,8 |
| 0809 10 00 | AR | 124,4 |
| TR | 168,7 |
| ZZ | 146,6 |
| 0809 29 00 | TR | 333,9 |
| ZZ | 333,9 |
| 0809 30 | TR | 172,6 |
| ZZ | 172,6 |
| 0809 40 05 | BA | 70,9 |
| IL | 84,6 |
| ZZ | 77,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MK

58,9

XS

38,5

ZZ

48,7

0707 00 05

MK

53,8

TR

95,4

ZZ

74,6

0709 93 10

TR

102,0

ZZ

102,0

0805 50 10

AR

91,6

TR

89,0

UY

96,7

ZA

100,7

ZZ

94,5

0806 10 10

EG

187,3

IL

187,9

MA

254,8

TR

162,6

ZZ

198,2

0808 10 80

AR

197,0

BR

95,0

CL

104,3

NZ

121,9

US

123,1

UY

52,1

ZA

111,1

ZZ

114,9

0808 30 90

AR

138,5

CL

122,1

NZ

175,8

ZA

110,9

ZZ

136,8

0809 10 00

AR

124,4

TR

168,7

ZZ

146,6

0809 29 00

TR

333,9

ZZ

333,9

0809 30

TR

172,6

ZZ

172,6

0809 40 05

BA

70,9

IL

84,6

ZZ

77,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 28.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/15

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 691/2012

(2012. gada 27. jūlijs),

ar ko groza ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 677/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2011./2012. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 (3). Jaunākie grozījumi šajās cenās un nodokļos izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 677/2012 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantam.

| (3) | Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(3)

Tā kā šī pasākuma piemērošana jānodrošina iespējami drīzāk pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 971/2011 2011./2012. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 951/2006 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 27. jūlijā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 254, 30.9.2011., 12. lpp.

3

(4)  OV L 196, 24.7.2012., 57. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2012. gada 28. jūlija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 12 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 42,50 | 1,86 |
| 1701 13 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 42,50 | 2,15 |
| 1701 14 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 42,50 | 2,15 |
| 1701 91 00 (2) | 50,30 | 2,38 |
| 1701 99 10 (2) | 50,30 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 50,30 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 12 10 (1)

42,50

0,00

1701 12 90 (1)

42,50

1,86

1701 13 10 (1)

42,50

0,00

1701 13 90 (1)

42,50

2,15

1701 14 10 (1)

42,50

0,00

1701 14 90 (1)

42,50

2,15

1701 91 00 (2)

50,30

2,38

1701 99 10 (2)

50,30

0,00

1701 99 90 (2)

50,30

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

LĒMUMI

| 28.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/17

---

PADOMES LĒMUMS

(2012. gada 23. jūlijs),

kas adresēts Spānijai, par konkrētiem finanšu stabilitātes nostiprināšanas pasākumiem

(2012/443/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. panta 1. punkta b) apakšpunktu saistībā ar 126. panta 6. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību 136. panta 1. punkta b) apakšpunktā tiek paredzēta iespēja noteikt ekonomikas politikas pamatnostādnes attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību 136. panta 1. punkta b) apakšpunktā tiek paredzēta iespēja noteikt ekonomikas politikas pamatnostādnes attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro.

| (2) | Ieteikumā par Spānijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam (1) Padome ieteica Spānijai veikt pasākumus ar nolūku “īstenot finanšu nozares reformu, konkrētāk, līdztekus notiekošajai banku sektora pārstrukturēšanai risināt problēmas ar grūtībās nonākušām iestādēm, nākt klajā ar visaptverošu stratēģiju, lai efektīvi risinātu problēmas saistībā ar vēsturiskajiem aktīviem banku bilancē, un ieņemt skaidru nostāju attiecībā uz finansējumu un rezerves mehānismu izmantošanu”. |
| --- | --- |

(2)

Ieteikumā par Spānijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Spānijas stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam (1) Padome ieteica Spānijai veikt pasākumus ar nolūku “īstenot finanšu nozares reformu, konkrētāk, līdztekus notiekošajai banku sektora pārstrukturēšanai risināt problēmas ar grūtībās nonākušām iestādēm, nākt klajā ar visaptverošu stratēģiju, lai efektīvi risinātu problēmas saistībā ar vēsturiskajiem aktīviem banku bilancē, un ieņemt skaidru nostāju attiecībā uz finansējumu un rezerves mehānismu izmantošanu”.

| (3) | Plaši pieejams lētais ārējais finansējums 2000. gados Spānijā izraisīja iekšzemes kredītpieprasījuma un aktīvu uzplaukumu, jo īpaši nekustamo īpašumu sektorā. Nekustamā īpašuma un būvniecības cenu neatbilstošais kāpums un tam sekojošā ekonomikas recesija nelabvēlīgi ietekmējuši Spānijas banku sektoru. Tādējādi, izņemot dažas lielas starptautiska mēroga kredītiestādes, Spānijas bankas lielā mērā ir zaudējušas pieeju starpbanku finansējumam ar pieņemamiem nosacījumiem un tādējādi kļuvušas lielā mērā atkarīgas no eurosistēmas refinansējuma. Turklāt to kredītspēju krietni ierobežojis samazinātais kredītnodrošinājuma pieejamības reitings. |
| --- | --- |

(3)

Plaši pieejams lētais ārējais finansējums 2000. gados Spānijā izraisīja iekšzemes kredītpieprasījuma un aktīvu uzplaukumu, jo īpaši nekustamo īpašumu sektorā. Nekustamā īpašuma un būvniecības cenu neatbilstošais kāpums un tam sekojošā ekonomikas recesija nelabvēlīgi ietekmējuši Spānijas banku sektoru. Tādējādi, izņemot dažas lielas starptautiska mēroga kredītiestādes, Spānijas bankas lielā mērā ir zaudējušas pieeju starpbanku finansējumam ar pieņemamiem nosacījumiem un tādējādi kļuvušas lielā mērā atkarīgas no eurosistēmas refinansējuma. Turklāt to kredītspēju krietni ierobežojis samazinātais kredītnodrošinājuma pieejamības reitings.

| (4) | Ekonomikas pēdējo gadu būtiskais sarukums, kas ļoti nelabvēlīgi ietekmē nodarbinātību un bezdarbu, ir ievērojami pasliktinājis Spānijas budžeta situāciju. Pēc Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozes atjauninājuma vispārējās valdības budžeta deficīts 2012. gadā tiek prognozēts 6,3 % no IKP salīdzinājumā ar deficītu 5,3 % no IKP, kas tika prognozēts 2012. gada stabilitātes programmā un 2012. gada budžeta likumprojektā. Kopējais publiskais parāds 2011. gadā palielinājās līdz 68,5 % no IKP, un saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozes atjauninājumu paredzams, ka 2012. gadā tas pieaugs līdz 80,9 % no IKP, bet 2013. gadā – līdz 86,8 % no IKP nemainīgas politikas scenārijā, tādējādi visos gados pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību. Ar makroekonomisko scenāriju un budžeta mērķiem, kā arī ar papildu finanšu glābšanas pasākumiem saistītie riski var vēl palielināt publisko parādu. Šo norišu dēļ Padome 2012. gada 10. jūlijā izdeva ieteikumu Spānijai saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (PBDNP), lai līdz 2014. gadam novērstu esošo pārmērīgo deficītu. |
| --- | --- |

(4)

Ekonomikas pēdējo gadu būtiskais sarukums, kas ļoti nelabvēlīgi ietekmē nodarbinātību un bezdarbu, ir ievērojami pasliktinājis Spānijas budžeta situāciju. Pēc Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozes atjauninājuma vispārējās valdības budžeta deficīts 2012. gadā tiek prognozēts 6,3 % no IKP salīdzinājumā ar deficītu 5,3 % no IKP, kas tika prognozēts 2012. gada stabilitātes programmā un 2012. gada budžeta likumprojektā. Kopējais publiskais parāds 2011. gadā palielinājās līdz 68,5 % no IKP, un saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada pavasara prognozes atjauninājumu paredzams, ka 2012. gadā tas pieaugs līdz 80,9 % no IKP, bet 2013. gadā – līdz 86,8 % no IKP nemainīgas politikas scenārijā, tādējādi visos gados pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību. Ar makroekonomisko scenāriju un budžeta mērķiem, kā arī ar papildu finanšu glābšanas pasākumiem saistītie riski var vēl palielināt publisko parādu. Šo norišu dēļ Padome 2012. gada 10. jūlijā izdeva ieteikumu Spānijai saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (PBDNP), lai līdz 2014. gadam novērstu esošo pārmērīgo deficītu.

| (5) | Spānijas iestādes ir veikušas virkni svarīgu pasākumu, lai risinātu banku sektora problēmas. Šie pasākumi ietver banku bilanču sakārtošanu, minimālo kapitāla prasību palielināšanu, krājbanku sektora pārstrukturēšanu un banku uzkrājumu prasību būtisku palielināšanu aizdevumiem, kas saistīti ar nekustamā īpašuma attīstīšanu un ar atsavinātiem aktīviem. Tomēr šie pasākumi nebija pietiekami, lai mazinātu tirgū valdošo spriedzi. |
| --- | --- |

(5)

Spānijas iestādes ir veikušas virkni svarīgu pasākumu, lai risinātu banku sektora problēmas. Šie pasākumi ietver banku bilanču sakārtošanu, minimālo kapitāla prasību palielināšanu, krājbanku sektora pārstrukturēšanu un banku uzkrājumu prasību būtisku palielināšanu aizdevumiem, kas saistīti ar nekustamā īpašuma attīstīšanu un ar atsavinātiem aktīviem. Tomēr šie pasākumi nebija pietiekami, lai mazinātu tirgū valdošo spriedzi.

| (6) | Spānijas iestādes 2011. gada februārī palielināja minimālās kapitāla prasības (“kapitāla pamatsummu”) līdz 8 % no riska svērto aktīvu apjoma un deva bankām laiku līdz 2011. gada septembrim, lai pielāgotos jaunajām prasībām. Bankām, kas lielā mērā atkarīgas no starpbanku finansējuma un kam raksturīga ierobežota tirgus pieejamība, minimālās kapitāla prasības palielināja līdz 10 %. 2012. gada februārī un maijā jauni tiesību akti uzlika bankām prasību veidot lielākus uzkrājumus un kapitāla rezerves, lai segtu iespējamos zaudējumus no ienākumus nesošiem un ienākumus nenesošiem aizdevumiem, kas saistīti ar pārņemtajiem būvniecības un nekustamā īpašuma aktīviem. Šo jauno uzkrājumu prasību sagaidāmais kopējais apjoms ir apmēram EUR 84 miljardi. |
| --- | --- |

(6)

Spānijas iestādes 2011. gada februārī palielināja minimālās kapitāla prasības (“kapitāla pamatsummu”) līdz 8 % no riska svērto aktīvu apjoma un deva bankām laiku līdz 2011. gada septembrim, lai pielāgotos jaunajām prasībām. Bankām, kas lielā mērā atkarīgas no starpbanku finansējuma un kam raksturīga ierobežota tirgus pieejamība, minimālās kapitāla prasības palielināja līdz 10 %. 2012. gada februārī un maijā jauni tiesību akti uzlika bankām prasību veidot lielākus uzkrājumus un kapitāla rezerves, lai segtu iespējamos zaudējumus no ienākumus nesošiem un ienākumus nenesošiem aizdevumiem, kas saistīti ar pārņemtajiem būvniecības un nekustamā īpašuma aktīviem. Šo jauno uzkrājumu prasību sagaidāmais kopējais apjoms ir apmēram EUR 84 miljardi.

| (7) | Spānijas valsts bruto finansiālais ieguldījums (izņemot obligāciju emisijas garantijas) 2012. gada aprīlī sasniedza apmēram EUR 15 miljardus. Kapitāla atbalstu nodrošināja FROB (Fund for Orderly Bank Restructuring), kuram bija dotēts kapitāls EUR 15 miljardu apmērā, un no tiem EUR 9 miljardi jau bija saņemti. Valsts turklāt garantēja banku augstākās prioritātes obligāciju emisiju apmēram EUR 86 miljardu apmērā (no tiem garantijas apmēram EUR 58 miljardu apmērā vēl nebija izsniegtas). Lai gan FROB atlikusī finansējuma jauda bija trīs reizes lielāka par tās kapitāla uzkrājumu, pieejamais publiskā sektora atbalsts nebūs pietiekams, lai nodrošinātu vajadzīgā apmēra palīdzību, kas nepieciešama banku sektora sistēmiskai sakārtošanai. |
| --- | --- |

(7)

Spānijas valsts bruto finansiālais ieguldījums (izņemot obligāciju emisijas garantijas) 2012. gada aprīlī sasniedza apmēram EUR 15 miljardus. Kapitāla atbalstu nodrošināja FROB (Fund for Orderly Bank Restructuring), kuram bija dotēts kapitāls EUR 15 miljardu apmērā, un no tiem EUR 9 miljardi jau bija saņemti. Valsts turklāt garantēja banku augstākās prioritātes obligāciju emisiju apmēram EUR 86 miljardu apmērā (no tiem garantijas apmēram EUR 58 miljardu apmērā vēl nebija izsniegtas). Lai gan FROB atlikusī finansējuma jauda bija trīs reizes lielāka par tās kapitāla uzkrājumu, pieejamais publiskā sektora atbalsts nebūs pietiekams, lai nodrošinātu vajadzīgā apmēra palīdzību, kas nepieciešama banku sektora sistēmiskai sakārtošanai.

| (8) | Bažas par to, ka būs nepieciešama vēl lielāka banku sektora rekapitalizācija, radīja vēl lielāku spriedzi Spānijas valsts obligāciju tirgos. Valsts obligāciju ienesīgums 2012. gada jūnija beigās un jūlija sākumā krietni pārsniedza 500 bāzes punktu, tādējādi palielinot Spānijas valsts finansēšanas izmaksas. Publisko finanšu konsolidēšanas un pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas darbu vēl vairāk apgrūtina pieaugošais procentmaksājumu slogs. Tādēļ visaptverošai banku sektora pārstrukturēšanai un rekapitalizācijai ir liela nozīme, ja vēlas likvidēt spriedzi publisko finanšu jomā. |
| --- | --- |

(8)

Bažas par to, ka būs nepieciešama vēl lielāka banku sektora rekapitalizācija, radīja vēl lielāku spriedzi Spānijas valsts obligāciju tirgos. Valsts obligāciju ienesīgums 2012. gada jūnija beigās un jūlija sākumā krietni pārsniedza 500 bāzes punktu, tādējādi palielinot Spānijas valsts finansēšanas izmaksas. Publisko finanšu konsolidēšanas un pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas darbu vēl vairāk apgrūtina pieaugošais procentmaksājumu slogs. Tādēļ visaptverošai banku sektora pārstrukturēšanai un rekapitalizācijai ir liela nozīme, ja vēlas likvidēt spriedzi publisko finanšu jomā.

| (9) | 2012. gada 25. jūnijā Spānijas iestādes oficiāli pieprasīja finansiālu palīdzību saistībā ar uzsākto Spānijas banku sektora pārstrukturēšanu un rekapitalizāciju. Atbalstu pieprasīja saskaņā ar Eiropas finanšu stabilitātes instrumenta Finanšu iestāžu rekapitalizācijas finansiālās palīdzības noteikumiem. Atbalstu sniedz, ja finanšu sektors atbilst konkrētiem nosacījumiem, kā paredzēts Saprašanās memorandā (SM), par ko sarunas risinātas starp Spānijas valdību un Komisiju sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) un Eiropas Banku iestādi (EBI), ar Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) sniegto tehnisko palīdzību. Tajā būs īpaši nosacījumi bankām atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem un horizontālajiem nosacījumiem. Vienlaikus Spānijai būs pilnībā jāizpilda tās saistības un pienākumi saskaņā ar PBDNP un ieteikumiem, lai saistībā ar Eiropas pusgadu risinātu makroekonomisko nelīdzsvarotību. |
| --- | --- |

(9)

2012. gada 25. jūnijā Spānijas iestādes oficiāli pieprasīja finansiālu palīdzību saistībā ar uzsākto Spānijas banku sektora pārstrukturēšanu un rekapitalizāciju. Atbalstu pieprasīja saskaņā ar Eiropas finanšu stabilitātes instrumenta Finanšu iestāžu rekapitalizācijas finansiālās palīdzības noteikumiem. Atbalstu sniedz, ja finanšu sektors atbilst konkrētiem nosacījumiem, kā paredzēts Saprašanās memorandā (SM), par ko sarunas risinātas starp Spānijas valdību un Komisiju sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) un Eiropas Banku iestādi (EBI), ar Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) sniegto tehnisko palīdzību. Tajā būs īpaši nosacījumi bankām atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem un horizontālajiem nosacījumiem. Vienlaikus Spānijai būs pilnībā jāizpilda tās saistības un pienākumi saskaņā ar PBDNP un ieteikumiem, lai saistībā ar Eiropas pusgadu risinātu makroekonomisko nelīdzsvarotību.

| (10) | Spānijas banku sektora ilgtermiņa noturības spējas uzlabošanai ir izšķiroša nozīme, lai saglabātu finanšu stabilitāti Spānijā un ierobežotu finanšu jomas spriedzes kaitīgo ietekmi citās eurozonas valstīs un tādējādi novērstu nelabvēlīgu ietekmi uz valsts ekonomikas un ekonomikas un monetārās savienības nevainojamu darbību. Līdz šim veiktie būtiskie pasākumi šo problēmu risināšanai nav bijuši pilnīgi pietiekami. Tādēļ nepieciešami vēl citi pasākumi. It īpaši Spānijai būtu jāīsteno konkrēti papildu pasākumi, lai veiksmīgi pārvaldītu pārņemtos aktīvus, atgūtu spējas izmantot kapitāla tirgus finansējumu, mazinātu banku atkarību no centrālās bankas likviditātes finansējuma un uzlabotu risku identificēšanas un krīzes pārvaldības mehānismus. |
| --- | --- |

(10)

Spānijas banku sektora ilgtermiņa noturības spējas uzlabošanai ir izšķiroša nozīme, lai saglabātu finanšu stabilitāti Spānijā un ierobežotu finanšu jomas spriedzes kaitīgo ietekmi citās eurozonas valstīs un tādējādi novērstu nelabvēlīgu ietekmi uz valsts ekonomikas un ekonomikas un monetārās savienības nevainojamu darbību. Līdz šim veiktie būtiskie pasākumi šo problēmu risināšanai nav bijuši pilnīgi pietiekami. Tādēļ nepieciešami vēl citi pasākumi. It īpaši Spānijai būtu jāīsteno konkrēti papildu pasākumi, lai veiksmīgi pārvaldītu pārņemtos aktīvus, atgūtu spējas izmantot kapitāla tirgus finansējumu, mazinātu banku atkarību no centrālās bankas likviditātes finansējuma un uzlabotu risku identificēšanas un krīzes pārvaldības mehānismus.

| (11) | Daļa no kopējās stratēģijas ir pārņemto aktīvu veiksmīga pārvaldīšana, ko var panākt, pieprasot bankām, kam sniedzama palīdzība, savās bilancēs nošķirt atsevišķi visus problemātiskos aktīvus. Tas it īpaši būtu jāattiecina uz aizdevumiem, kas saistīti ar nekustamā īpašuma attīstīšanu un ar atsavinātiem aktīviem. Šāda nošķiršana likvidētu jebkādas šaubas par banku bilanču ticamību, ļaujot tām labāk veikt finanšu starpnieka funkcijas. |
| --- | --- |

(11)

Daļa no kopējās stratēģijas ir pārņemto aktīvu veiksmīga pārvaldīšana, ko var panākt, pieprasot bankām, kam sniedzama palīdzība, savās bilancēs nošķirt atsevišķi visus problemātiskos aktīvus. Tas it īpaši būtu jāattiecina uz aizdevumiem, kas saistīti ar nekustamā īpašuma attīstīšanu un ar atsavinātiem aktīviem. Šāda nošķiršana likvidētu jebkādas šaubas par banku bilanču ticamību, ļaujot tām labāk veikt finanšu starpnieka funkcijas.

| (12) | Turklāt, šādā veidā uzlabojot banku bilanču pārredzamību, var palīdzēt pienācīgi mazināt banku risku nekustamo īpašumu jomā, atgūt spējas izmantot kapitāla tirgus finansējumu un mazināt banku atkarību no centrālās bankas likviditātes finansējuma. |
| --- | --- |

(12)

Turklāt, šādā veidā uzlabojot banku bilanču pārredzamību, var palīdzēt pienācīgi mazināt banku risku nekustamo īpašumu jomā, atgūt spējas izmantot kapitāla tirgus finansējumu un mazināt banku atkarību no centrālās bankas likviditātes finansējuma.

| (13) | Lai nodrošinātu Spānijas banku sektoram stabilu pamatu, jāuzlabo riska identificēšanas un krīzes pārvaldības mehānismi. Efektīvā stratēģijā būtu jāiekļauj izmaiņas, kuru mērķis ir uzlabot reglamentējošo un uzraudzības sistēmu, ņemot vērā finanšu krīzes laikā gūto pieredzi. Turklāt saskaņā ar starptautiska mēroga labu praksi jāuzlabo korporatīvā pārvaldība, |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu Spānijas banku sektoram stabilu pamatu, jāuzlabo riska identificēšanas un krīzes pārvaldības mehānismi. Efektīvā stratēģijā būtu jāiekļauj izmaiņas, kuru mērķis ir uzlabot reglamentējošo un uzraudzības sistēmu, ņemot vērā finanšu krīzes laikā gūto pieredzi. Turklāt saskaņā ar starptautiska mēroga labu praksi jāuzlabo korporatīvā pārvaldība,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Komisija, apspriežoties ar ECB, EBI un SVF, ir vienojusies ar Spānijas iestādēm par konkrētiem finanšu sektora politikas nosacījumiem, kuriem tiek pakļauta finansiālā palīdzība. Minētie nosacījumi ir izklāstīti SM, kas jāparaksta Komisijai un Spānijas iestādēm. Sīki izklāstīti finansiālie noteikumi tiek noteikti finansiālās palīdzības līgumā.

Spānija veic banku sistēmas pienācīgu rekapitalizāciju un pilnīgu pārstrukturēšanu. Šim nolūkam Spānija sadarbībā ar Komisiju un apspriežoties ar ECB izstrādā stratēģiju attiecībā uz Spānijas banku nākotnes struktūru, darbību un izdzīvotspēju, kurā tiks noteikts, kā nodrošināt to darbību bez turpmāka valsts atbalsta. Šo stratēģiju sīkāk precizēs SM, izstrādājot politikas nosacījumus papildus šajā lēmumā noteiktajiem.

2.   Šīs stratēģijas galvenās sastāvdaļas ir Spānijas banku sektora trūkumu novēršana un reglamentējošās un uzraudzības sistēmas uzlabošana.

3.   Spānijas banku sektora trūkumu novēršana ietver trīs daļas:

| a) | atsevišķo banku kapitāla vajadzību noteikšana, veicot banku sektorā vispārēju aktīvu kvalitātes pārbaudi un atsevišķu banku stresa testus, pamatojoties uz minēto kvalitātes pārbaužu rezultātiem. Pamatojoties uz stresa testu rezultātiem, bankas, kurām ir nepieciešams kapitāla ieguldījums, tiks iedalītas trijās dažādās grupās. Katrai grupai būs pienākums sniegt pārstrukturēšanas un likvidēšanas plānus, un tām tiks piemēroti papildu un turpmāki pasākumi, kā paredzēts SM; |
| --- | --- |

a)

atsevišķo banku kapitāla vajadzību noteikšana, veicot banku sektorā vispārēju aktīvu kvalitātes pārbaudi un atsevišķu banku stresa testus, pamatojoties uz minēto kvalitātes pārbaužu rezultātiem. Pamatojoties uz stresa testu rezultātiem, bankas, kurām ir nepieciešams kapitāla ieguldījums, tiks iedalītas trijās dažādās grupās. Katrai grupai būs pienākums sniegt pārstrukturēšanas un likvidēšanas plānus, un tām tiks piemēroti papildu un turpmāki pasākumi, kā paredzēts SM;

| b) | vājo banku rekapitalizācija, pārstrukturēšana un/vai pienācīga likvidēšana, pamatojoties uz plāniem, kā risināt stresa testā konstatēto kapitāla trūkumu. Šos plānus balstīs uz izdzīvotspējas, nodokļu maksātāju izmaksu mazināšanas (sloga sadale) un konkurences traucējumu ierobežošanas principiem. Šajā nolūkā Spānija pieņems tiesību aktus, lai: i) ļautu īstenot subordinētu atbildību, tostarp obligātas sloga sadales formas; un ii) uzlabotu banku likvidācijas sistēmu, lai iekļautu attiecīgas likvidēšanas pilnvaras FROB un Noguldījumu garantiju fondam (DGF) un ņemtu vērā ES reglamentējošo krīzes pārvaldības un banku likvidācijas priekšlikumu, tostarp īpašus dzīvotnespējīgu banku likvidēšanas līdzekļus; |
| --- | --- |

b)

vājo banku rekapitalizācija, pārstrukturēšana un/vai pienācīga likvidēšana, pamatojoties uz plāniem, kā risināt stresa testā konstatēto kapitāla trūkumu. Šos plānus balstīs uz izdzīvotspējas, nodokļu maksātāju izmaksu mazināšanas (sloga sadale) un konkurences traucējumu ierobežošanas principiem. Šajā nolūkā Spānija pieņems tiesību aktus, lai: i) ļautu īstenot subordinētu atbildību, tostarp obligātas sloga sadales formas; un ii) uzlabotu banku likvidācijas sistēmu, lai iekļautu attiecīgas likvidēšanas pilnvaras FROB un Noguldījumu garantiju fondam (DGF) un ņemtu vērā ES reglamentējošo krīzes pārvaldības un banku likvidācijas priekšlikumu, tostarp īpašus dzīvotnespējīgu banku likvidēšanas līdzekļus;

| c) | aktīvu nošķiršana tajās bankās, kas rekapitalizācijai saņem publisku atbalstu, un nedrošo aktīvu nodošana ārējam aktīvu pārvaldības uzņēmumam, lai noteiktu to ilgtermiņa vērtību. Spānija ciešā sadarbībā ar Komisiju, ECB un EBI un ar SVF sniegto tehnisko palīdzību sagatavos visaptverošu tiesisku regulējumu attiecībā uz aktīvu pārvaldības uzņēmuma izveidi un darbību, lai tas būtu pilnīgi darboties spējīgs, sākot ar 2012. gada novembri. |
| --- | --- |

c)

aktīvu nošķiršana tajās bankās, kas rekapitalizācijai saņem publisku atbalstu, un nedrošo aktīvu nodošana ārējam aktīvu pārvaldības uzņēmumam, lai noteiktu to ilgtermiņa vērtību. Spānija ciešā sadarbībā ar Komisiju, ECB un EBI un ar SVF sniegto tehnisko palīdzību sagatavos visaptverošu tiesisku regulējumu attiecībā uz aktīvu pārvaldības uzņēmuma izveidi un darbību, lai tas būtu pilnīgi darboties spējīgs, sākot ar 2012. gada novembri.

4.   Lai nodrošinātu banku sektoram stabilu pamatu, Spānija turklāt uzlabo reglamentējošo un uzraudzības sistēmu, kā arī stiprina pārvaldību. Stratēģija un nosacījumi, kas visaptveroši ir precizēti SM, inter alia ietver šādus pasākumus:

| a) | prasību Spānijas kredītiestādēm pirmā līmeņa kapitālu palielināt vismaz līdz 9 % saskaņā ar EBI veiktajā pārstrukturēšanā noteikto kapitāla definīciju; |
| --- | --- |

a)

prasību Spānijas kredītiestādēm pirmā līmeņa kapitālu palielināt vismaz līdz 9 % saskaņā ar EBI veiktajā pārstrukturēšanā noteikto kapitāla definīciju;

| b) | prasību Spānijas kredītiestādēm no 2013. gada 1. janvāra piemērot kapitāla prasību regulā noteikto kapitāla definīciju; |
| --- | --- |

b)

prasību Spānijas kredītiestādēm no 2013. gada 1. janvāra piemērot kapitāla prasību regulā noteikto kapitāla definīciju;

| c) | tiesiskā regulējuma, kas reglamentē uzkrājumus nedrošajiem parādiem, atkārtotu izvērtēšanu. It īpaši, izmantojot finanšu krīzes laikā gūto pieredzi, Spānijas iestādes iesniedz priekšlikumus par to, kā uzlabot spēkā esošo tiesisko regulējumu par uzkrājumiem nedrošajiem parādiem, ievērojot pēdējo mēnešu laikā veiktos pagaidu pasākumus, kā arī ES tiesisko regulējumu grāmatvedības jomā; |
| --- | --- |

c)

tiesiskā regulējuma, kas reglamentē uzkrājumus nedrošajiem parādiem, atkārtotu izvērtēšanu. It īpaši, izmantojot finanšu krīzes laikā gūto pieredzi, Spānijas iestādes iesniedz priekšlikumus par to, kā uzlabot spēkā esošo tiesisko regulējumu par uzkrājumiem nedrošajiem parādiem, ievērojot pēdējo mēnešu laikā veiktos pagaidu pasākumus, kā arī ES tiesisko regulējumu grāmatvedības jomā;

| d) | Banco de España operacionālās neatkarības turpmāku uzlabošanu; ievērojot starptautiskos ieteikumus un standartus, Ekonomikas ministrijas pārvaldībā esošo sankciju un licencēšanas pilnvaru attiecībā uz banku sektoru nodošanu Banco de España; |
| --- | --- |

d)

Banco de España operacionālās neatkarības turpmāku uzlabošanu; ievērojot starptautiskos ieteikumus un standartus, Ekonomikas ministrijas pārvaldībā esošo sankciju un licencēšanas pilnvaru attiecībā uz banku sektoru nodošanu Banco de España;

| e) | Banco de España uzraudzības procedūru turpmāku uzlabošanu, izmantojot iekšējo revīziju; |
| --- | --- |

e)

Banco de España uzraudzības procedūru turpmāku uzlabošanu, izmantojot iekšējo revīziju;

| f) | finanšu drošības tīkla aģentūru (FROB un DGF) pārvaldības procedūru pārskatīšanu, lai izvairītos no iespējamiem interešu konfliktiem; |
| --- | --- |

f)

finanšu drošības tīkla aģentūru (FROB un DGF) pārvaldības procedūru pārskatīšanu, lai izvairītos no iespējamiem interešu konfliktiem;

| g) | krājbanku sektora un krājbanku īpašumā esošo banku pārvaldības noteikumu uzlabošanu; |
| --- | --- |

g)

krājbanku sektora un krājbanku īpašumā esošo banku pārvaldības noteikumu uzlabošanu;

| h) | patērētāju aizsardzības, vērtspapīrus reglamentējošo tiesību aktu grozīšanu, lai ierobežotu banku īstenoto subordinētu parādinstrumentu (vai instrumentu, kurus nesedz DGF) tirdzniecību nekvalificētiem mazumtirdzniecības klientiem, un iestāžu veiktās atbilstības uzraudzības uzlabošanu; |
| --- | --- |

h)

patērētāju aizsardzības, vērtspapīrus reglamentējošo tiesību aktu grozīšanu, lai ierobežotu banku īstenoto subordinētu parādinstrumentu (vai instrumentu, kurus nesedz DGF) tirdzniecību nekvalificētiem mazumtirdzniecības klientiem, un iestāžu veiktās atbilstības uzraudzības uzlabošanu;

| i) | pasākumu veikšanu, lai mazinātu banku pārstrukturēšanas rezultātā radītās nodokļu maksātāju izmaksas. Nosakot kapitāla turētāju zaudējumus, Spānijas iestādes pieprasīs to banku, kas saņem publisko kapitālu, kapitāla hibrīda turētājiem un subordinētā parāda turētājiem veikt sloga sadales pasākumus; |
| --- | --- |

i)

pasākumu veikšanu, lai mazinātu banku pārstrukturēšanas rezultātā radītās nodokļu maksātāju izmaksas. Nosakot kapitāla turētāju zaudējumus, Spānijas iestādes pieprasīs to banku, kas saņem publisko kapitālu, kapitāla hibrīda turētājiem un subordinētā parāda turētājiem veikt sloga sadales pasākumus;

| j) | apņemšanos noteikt atalgojuma līmeņu ierobežojumus visu to banku valdes un uzraudzības padomes locekļiem, kurām tiek piešķirts valsts atbalsts; |
| --- | --- |

j)

apņemšanos noteikt atalgojuma līmeņu ierobežojumus visu to banku valdes un uzraudzības padomes locekļiem, kurām tiek piešķirts valsts atbalsts;

| k) | publiskā kredītreģistra uzlabošanu. |
| --- | --- |

k)

publiskā kredītreģistra uzlabošanu.

5.   Iestādes sniegs Komisijai, ECB, EBI un SVF, ievērojot stingrus konfidencialitātes nosacījumus, informāciju, kas vajadzīga bankas sektora pārraudzīšanai.

6.   Komisija sadarbībā ar ECB un EBI regulāri reizi ceturksnī pārliecināsies, ka tiek pildīti politikas nosacījumi, kuriem tiek pakļauta finansiālā palīdzība, braucot misijās un saņemot Spānijas iestāžu regulārus ziņojumus. Regulāri tiks veikta FROB darbības pārraudzība saistībā ar programmu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Briselē, 2012. gada 23. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  OV C 219, 24.7.2012., 81. lpp.

1

---

| 28.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/21

---

PADOMES LĒMUMS

(2012. gada 24. jūlijs),

ar ko attiecībā uz bankas Banka Slovenije ārējo revidentu groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem

(2012/444/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā 4. protokolu par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 27. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu (2012. gada 1. jūnijs) Eiropas Savienības Padomei par Banka Slovenije ārējo revidentu (ECB/2012/9) (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskati ir jāpārbauda ECB Padomes ieteiktiem un Eiropas Savienības Padomes apstiprinātiem neatkarīgiem ārējiem revidentiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskati ir jāpārbauda ECB Padomes ieteiktiem un Eiropas Savienības Padomes apstiprinātiem neatkarīgiem ārējiem revidentiem.

| (2) | Banka Slovenije pašreizējo ārējo revidentu pilnvaras beigsies pēc 2011. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ ir jāieceļ ārējie revidenti laikposmam no 2012. finanšu gada. |
| --- | --- |

(2)

Banka Slovenije pašreizējo ārējo revidentu pilnvaras beigsies pēc 2011. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tādēļ ir jāieceļ ārējie revidenti laikposmam no 2012. finanšu gada.

| (3) | Banka Slovenije par ārējo revidentu laikposmam no 2012. līdz 2014. finanšu gadam ir izvēlējusies Deloitte revizija d.o.o. |
| --- | --- |

(3)

Banka Slovenije par ārējo revidentu laikposmam no 2012. līdz 2014. finanšu gadam ir izvēlējusies Deloitte revizija d.o.o.

| (4) | ECB Padome iesaka par Banka Slovenije ārējo revidentu laikposmam no 2012. līdz 2014. finanšu gadam iecelt Deloitte revizija d.o.o. |
| --- | --- |

(4)

ECB Padome iesaka par Banka Slovenije ārējo revidentu laikposmam no 2012. līdz 2014. finanšu gadam iecelt Deloitte revizija d.o.o.

| (5) | Ir lietderīgi ievērot ECB Padomes ieteikumu un attiecīgi grozīt Lēmumu 1999/70/EK (2), |
| --- | --- |

(5)

Ir lietderīgi ievērot ECB Padomes ieteikumu un attiecīgi grozīt Lēmumu 1999/70/EK (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 1999/70/EK 1. panta 13. punktu aizstāj ar šādu:

“13.   Ar šo par Banka Slovenije ārējo revidentu laikposmam no 2012. līdz 2014. finanšu gadam apstiprina Deloitte revizija d.o.o.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Eiropas Centrālajai bankai.

Briselē, 2012. gada 24. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OV C 161, 7.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 22, 29.1.1999., 69. lpp.

2

---

| 28.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/22

---

PADOMES LĒMUMS

(2012. gada 24. jūlijs)

par to, lai Ungārija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu

(2012/445/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 2. panta 3. punktu un 25. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

| (2) | Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

| (3) | Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības.

| (4) | Saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 36. panta 2. punktu Ungārija ir informējusi Padomes Ģenerālsekretariātu par valsts DNS analīzes datnēm, kam piemēro minētā lēmuma 2. līdz 6. pantu, un par minētā lēmuma 3. panta 1. punktā minētās automātiskās meklēšanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 36. panta 2. punktu Ungārija ir informējusi Padomes Ģenerālsekretariātu par valsts DNS analīzes datnēm, kam piemēro minētā lēmuma 2. līdz 6. pantu, un par minētā lēmuma 3. panta 1. punktā minētās automātiskās meklēšanas nosacījumiem.

| (5) | Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no automatizētās datu apmaiņas veidiem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no automatizētās datu apmaiņas veidiem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

| (6) | Ungārija ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par DNS datu apmaiņu. |
| --- | --- |

(6)

Ungārija ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par DNS datu apmaiņu.

| (7) | Ungārija ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Austriju. |
| --- | --- |

(7)

Ungārija ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Austriju.

| (8) | Ungārijā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Austrijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai. |
| --- | --- |

(8)

Ungārijā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Austrijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai.

| (9) | Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz DNS datu apmaiņu, |
| --- | --- |

(9)

Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz DNS datu apmaiņu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Attiecībā uz DNS datu automatizētu meklēšanu un salīdzināšanu Ungārija ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus saskaņā ar minētā lēmuma 3. un 4. pantu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2012. gada 24. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.

2

---

| 28.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/23

---

PADOMES LĒMUMS

(2012. gada 24. jūlijs)

par to, lai Ungārija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu

(2012/446/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 25. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

| (2) | Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

| (3) | Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības. |
| --- | --- |

(3)

Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības.

| (4) | Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no automatizētās datu apmaiņas veidiem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no automatizētās datu apmaiņas veidiem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

| (5) | Ungārija ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par daktiloskopijas datu apmaiņu. |
| --- | --- |

(5)

Ungārija ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par daktiloskopijas datu apmaiņu.

| (6) | Ungārija ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Austriju. |
| --- | --- |

(6)

Ungārija ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Austriju.

| (7) | Ungārijā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Austrijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai. |
| --- | --- |

(7)

Ungārijā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Austrijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai.

| (8) | Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz daktiloskopijas datu apmaiņu, |
| --- | --- |

(8)

Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz daktiloskopijas datu apmaiņu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Attiecībā uz daktiloskopijas datu automatizētu meklēšanu Ungārija ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus saskaņā ar minētā lēmuma 9. pantu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2012. gada 24. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

1

(2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.

2

---

| 28.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/24

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS

(2012. gada 24. jūlijs),

ar ko Dānijai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 75. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

(2012/447/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Vēstulē, kas 2011. gada 5. septembrī reģistrēta Komisijā, Dānija lūdza atļauju piemērot pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK noteikumiem par tiesībām atskaitīt priekšnodokli. |
| --- | --- |

(1)

Vēstulē, kas 2011. gada 5. septembrī reģistrēta Komisijā, Dānija lūdza atļauju piemērot pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK noteikumiem par tiesībām atskaitīt priekšnodokli.

| (2) | Komisija 2012. gada 14. marta vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Dānijas lūgumu. Komisija 2012. gada 15. marta vēstulē paziņoja Dānijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu lūgumu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2012. gada 14. marta vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Dānijas lūgumu. Komisija 2012. gada 15. marta vēstulē paziņoja Dānijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu lūgumu.

| (3) | Pašlaik saskaņā ar Direktīvu 2006/112/EK, ja vieglais kravas automobilis, kura atļautais maksimālais svars nepārsniedz trīs tonnas, tiek reģistrēts Dānijas iestādēs izmantošanai tikai saimnieciskās darbības vajadzībām, nodokļa maksātājam ir tiesības pilnībā atskaitīt priekšnodokli par transportlīdzekļa pirkuma un ekspluatācijas izmaksām. Ja šāds transportlīdzeklis pēc tam tiek izmantots privātām vajadzībām, nodokļa maksātājs zaudē tiesības atskaitīt PVN par transportlīdzekļa pirkuma izmaksām. |
| --- | --- |

(3)

Pašlaik saskaņā ar Direktīvu 2006/112/EK, ja vieglais kravas automobilis, kura atļautais maksimālais svars nepārsniedz trīs tonnas, tiek reģistrēts Dānijas iestādēs izmantošanai tikai saimnieciskās darbības vajadzībām, nodokļa maksātājam ir tiesības pilnībā atskaitīt priekšnodokli par transportlīdzekļa pirkuma un ekspluatācijas izmaksām. Ja šāds transportlīdzeklis pēc tam tiek izmantots privātām vajadzībām, nodokļa maksātājs zaudē tiesības atskaitīt PVN par transportlīdzekļa pirkuma izmaksām.

| (4) | Tā kā minētā sistēma uzliek lielu slogu gan nodokļa maksātājam, gan nodokļu administrācijai, Dānijas iestādes lūdza atļauju piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 75. panta. Minētais pasākums ļautu nodokļa maksātājiem, kas ir reģistrējuši transportlīdzekli izmantošanai tikai saimnieciskās darbības vajadzībām, izmantot transportlīdzekli ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām un saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 75. pantu aprēķināt ar nodokli apliekamo pakalpojuma sniegšanas apmēru uz dienas vienotas likmes pamata, nevis zaudēt tiesības atskaitīt PVN par transportlīdzekļa pirkuma izmaksām. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā minētā sistēma uzliek lielu slogu gan nodokļa maksātājam, gan nodokļu administrācijai, Dānijas iestādes lūdza atļauju piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 75. panta. Minētais pasākums ļautu nodokļa maksātājiem, kas ir reģistrējuši transportlīdzekli izmantošanai tikai saimnieciskās darbības vajadzībām, izmantot transportlīdzekli ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām un saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 75. pantu aprēķināt ar nodokli apliekamo pakalpojuma sniegšanas apmēru uz dienas vienotas likmes pamata, nevis zaudēt tiesības atskaitīt PVN par transportlīdzekļa pirkuma izmaksām.

| (5) | Tomēr minētā vienkāršotā aprēķina metode tiktu piemērota, tikai lietojot transportlīdzekli ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām līdz divdesmit dienām katrā kalendārajā gadā, un maksājamā PVN vienotās likmes summa ir noteikta DKK 40 par katru ar saimniecisko darbību nesaistīta lietojuma dienu. Šo summu ir noteikusi Dānijas valdība, veicot valsts statistikas datu analīzi. |
| --- | --- |

(5)

Tomēr minētā vienkāršotā aprēķina metode tiktu piemērota, tikai lietojot transportlīdzekli ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām līdz divdesmit dienām katrā kalendārajā gadā, un maksājamā PVN vienotās likmes summa ir noteikta DKK 40 par katru ar saimniecisko darbību nesaistīta lietojuma dienu. Šo summu ir noteikusi Dānijas valdība, veicot valsts statistikas datu analīzi.

| (6) | Šis pasākums, kurš attiecas uz vieglajiem kravas automobiļiem, kuru atļautais maksimālais svars nepārsniedz trīs tonnas, vienkāršotu ar PVN saistītos pienākumus nodokļa maksātājiem, kas transportlīdzekli, kurš reģistrēts izmantošanai saimnieciskās darbības vajadzībām, dažreiz lieto ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām. Tomēr nodokļa maksātājs varētu joprojām izvēlēties reģistrēt vieglo kravas automobili izmantošanai gan saimnieciskām, gan personīgām vajadzībām. Tādējādi nodokļa maksātājs zaudētu tiesības atskaitīt PVN par attiecīgā transportlīdzekļa pirkšanu, bet tam nebūtu jāmaksā dienas maksa par privātu lietojumu. |
| --- | --- |

(6)

Šis pasākums, kurš attiecas uz vieglajiem kravas automobiļiem, kuru atļautais maksimālais svars nepārsniedz trīs tonnas, vienkāršotu ar PVN saistītos pienākumus nodokļa maksātājiem, kas transportlīdzekli, kurš reģistrēts izmantošanai saimnieciskās darbības vajadzībām, dažreiz lieto ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām. Tomēr nodokļa maksātājs varētu joprojām izvēlēties reģistrēt vieglo kravas automobili izmantošanai gan saimnieciskām, gan personīgām vajadzībām. Tādējādi nodokļa maksātājs zaudētu tiesības atskaitīt PVN par attiecīgā transportlīdzekļa pirkšanu, bet tam nebūtu jāmaksā dienas maksa par privātu lietojumu.

| (7) | Tāda pasākuma ieviešana, kas nodrošina, ka nodokļa maksātājam, kas transportlīdzekli, kurš reģistrēts izmantošanai saimnieciskās darbības vajadzībām, dažreiz lieto ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām, netiek atņemtas tiesības pilnībā atskaitīt priekšnodokli par minēto transportlīdzekli, atbilstu vispārējiem noteikumiem par atskaitīšanu, kas noteikti Direktīvā 2006/112/EK. |
| --- | --- |

(7)

Tāda pasākuma ieviešana, kas nodrošina, ka nodokļa maksātājam, kas transportlīdzekli, kurš reģistrēts izmantošanai saimnieciskās darbības vajadzībām, dažreiz lieto ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām, netiek atņemtas tiesības pilnībā atskaitīt priekšnodokli par minēto transportlīdzekli, atbilstu vispārējiem noteikumiem par atskaitīšanu, kas noteikti Direktīvā 2006/112/EK.

| (8) | Atļaujai vajadzētu būt spēkā ierobežotu laikposmu, un tāpēc tai būtu jāzaudē spēks 2014. gada 31. decembrī. Ņemot vērā līdz minētajam datumam gūto pieredzi, būtu jāizvērtē, vai atkāpe joprojām ir pamatota. |
| --- | --- |

(8)

Atļaujai vajadzētu būt spēkā ierobežotu laikposmu, un tāpēc tai būtu jāzaudē spēks 2014. gada 31. decembrī. Ņemot vērā līdz minētajam datumam gūto pieredzi, būtu jāizvērtē, vai atkāpe joprojām ir pamatota.

| (9) | Pasākumam būs tikai nenozīmīga ietekme uz galapatēriņa posmā iekasētajiem kopējiem nodokļa ieņēmumiem, un tas neizraisa negatīvu ietekmi uz Savienības pašu resursiem, ko veido iekasētais pievienotās vērtības nodoklis, |
| --- | --- |

(9)

Pasākumam būs tikai nenozīmīga ietekme uz galapatēriņa posmā iekasētajiem kopējiem nodokļa ieņēmumiem, un tas neizraisa negatīvu ietekmi uz Savienības pašu resursiem, ko veido iekasētais pievienotās vērtības nodoklis,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 75. panta, ja nodokļa maksātājs savām privātajām vai sava personāla, vai – plašākā nozīmē – ar savu saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām lieto vieglo kravas automobili, kurš ir reģistrēts izmantošanai tikai saimnieciskās darbības vajadzībām, Dānijai ir tiesības noteikt ar nodokli apliekamo summu, izmantojot vienoto likmi par katru šāda lietojuma dienu.

Pirmajā daļā minētā vienotā dienas likme ir DKK 40.

2. pants

Pasākumu, kas minēts 1. pantā, piemēro tikai vieglajiem kravas automobiļiem, kuru atļautais maksimālais kopējais svars ir trīs tonnas.

Šo pasākumu nepiemēro, ja ar saimniecisko darbību nesaistītais lietojums pārsniedz divdesmit dienas kalendārajā gadā.

3. pants

Šis lēmums zaudē spēku 2014. gada 31. decembrī.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2012. gada 24. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

---

| 28.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 202/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 202/26

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2012. gada 12. jūlijs)

par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai avīžpapīram

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 4693)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/448/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu var piešķirt produktiem, kam visā to aprites ciklā ir samazināta ietekme uz vidi. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu var piešķirt produktiem, kam visā to aprites ciklā ir samazināta ietekme uz vidi.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 66/2010 paredzēts īpašus ES ekomarķējuma kritērijus noteikt atbilstīgi produktu grupām. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 66/2010 paredzēts īpašus ES ekomarķējuma kritērijus noteikt atbilstīgi produktu grupām.

| (3) | Tā kā, ražojot avīžpapīru, ievērojamā apjomā tiek patērēta elektroenerģija, koksne un ķīmiskas vielas un tā kā tas var radīt kaitējumu videi vai riskus, kas saistīti ar dabas resursu izmantošanu, ir lietderīgi noteikt ES ekomarķējuma kritērijus produktu grupai “avīžpapīrs”. |
| --- | --- |

(3)

Tā kā, ražojot avīžpapīru, ievērojamā apjomā tiek patērēta elektroenerģija, koksne un ķīmiskas vielas un tā kā tas var radīt kaitējumu videi vai riskus, kas saistīti ar dabas resursu izmantošanu, ir lietderīgi noteikt ES ekomarķējuma kritērijus produktu grupai “avīžpapīrs”.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Produktu grupā “avīžpapīrs” ietilpst papīrs, kas ražots no celulozes un izmantots laikrakstu un citu drukātu materiālu iespiešanā.

2.   Produktu grupā “avīžpapīrs” neietilpst kopēšanas un zīmēšanas papīrs, termojutīgais papīrs, fotopapīrs, paškopējošais papīrs, iepakojuma un ietinamais papīrs, kā arī iesmaržinātais papīrs.

2. pants

Šajā lēmumā izmanto šādas definīcijas:

| 1) | “avīžpapīrs” ir papīrs, ko galvenokārt izmanto laikrakstu iespiešanā, tas ir ražots no celulozes un/vai pārstrādāta papīra, un tā svars ir 40–65g/m2; |
| --- | --- |

1)

“avīžpapīrs” ir papīrs, ko galvenokārt izmanto laikrakstu iespiešanā, tas ir ražots no celulozes un/vai pārstrādāta papīra, un tā svars ir 40–65g/m2;

| 2) | “pārstrādātas šķiedras” ir šķiedras, kuras ražošanas procesā atdalītas no atkritumu plūsmas vai kuras ģenerējušas mājsaimniecības, kā arī tirdzniecības vai rūpniecības, vai institucionālā sektora objekti kā tāda produkta galapatērētāji, ko vairs nevar izmantot paredzētajam nolūkam. |
| --- | --- |

2)

“pārstrādātas šķiedras” ir šķiedras, kuras ražošanas procesā atdalītas no atkritumu plūsmas vai kuras ģenerējušas mājsaimniecības, kā arī tirdzniecības vai rūpniecības, vai institucionālā sektora objekti kā tāda produkta galapatērētāji, ko vairs nevar izmantot paredzētajam nolūkam.

3. pants

Lai avīžpapīram saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 piešķirtu ES ekomarķējumu, tam jāietilpst produktu grupā “avīžpapīrs”, kā definēts šā lēmuma 1. pantā, un jāatbilst šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, kā arī saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām.

4. pants

Produktu grupas “avīžpapīrs” kritēriji un ar to saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā trīs gadus no šā lēmuma pieņemšanas dienas.

5. pants

Administratīviem mērķiem ražojumu grupai “avīžpapīrs” piešķir kodu “037”.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2012. gada 12. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

PAMATPRINCIPI

Kritēriju noteikšanas mērķi

Kritēriju mērķis jo īpaši ir sekmēt resursu efektīvu izmantošanu, veicinot papīra otrreizēju pārstrādi, samazinot toksisku vai eitrofisku vielu ieplūdes ūdenī, samazinot kaitējumu videi vai riskus, kas saistīti ar enerģijas izmantošanu (globālā sasilšana, paskābināšanās, ozona slāņa noārdīšanās, neatjaunojamo resursu izsīkšana), ko var panākt, ja samazina enerģijas patēriņu un ar to saistītās emisijas gaisā, kā arī samazināt kaitējumu videi vai riskus, kas saistīti ar bīstamu ķīmisko vielu lietošanu, un piemērot ilgtspējīgas apsaimniekošanas principus, lai aizsargātu mežus.

KRITĒRIJI

Kritēriji ir noteikti attiecībā uz katru no šādiem aspektiem:

| 1) | emisijas ūdenī un gaisā; |
| --- | --- |

1)

emisijas ūdenī un gaisā;

| 2) | enerģijas izmantošana; |
| --- | --- |

2)

enerģijas izmantošana;

| 3) | šķiedras: meža ilgtspējīga apsaimniekošana; |
| --- | --- |

3)

šķiedras: meža ilgtspējīga apsaimniekošana;

| 4) | bīstamas ķīmiskās vielas; |
| --- | --- |

4)

bīstamas ķīmiskās vielas;

| 5) | atkritumu apsaimniekošana; |
| --- | --- |

5)

atkritumu apsaimniekošana;

| 6) | piemērotība lietošanai; |
| --- | --- |

6)

piemērotība lietošanai;

| 7) | informācija ES ekomarķējumā. |
| --- | --- |

7)

informācija ES ekomarķējumā.

Ekoloģiskie kritēriji attiecas uz celulozes ražošanu, tostarp visiem pakārtotajiem procesiem, sākot no brīža, kad jaunšķiedra/pārstrādātās izejvielas nonāk ražotnē, līdz brīdim, kad celulozi izved no celulozes rūpnīcas. Papīra ražošanas procesa ekoloģiskos kritērijus piemēro visiem pakārtotajiem procesiem no celulozes smalcināšanas (pārstrādātā papīra malšana) līdz papīra tīšanai ruļļos.

Minētajos kritērijos nav ietvertas šādas darbības:

| 1) | celulozes, papīra vai izejvielu transportēšana iepakošana; |
| --- | --- |

1)

celulozes, papīra vai izejvielu transportēšana iepakošana;

| 2) | papīra pārstrāde. |
| --- | --- |

2)

papīra pārstrāde.

Novērtēšanas un verifikācijas prasības

Konkrētas novērtēšanas un verifikācijas prasības ir norādītas katram kritērijam atsevišķi.

Ja pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācijas, dokumentācija, analīžu rezultāti, testēšanas pārskati vai citi pierādījumi par atbilstību kritērijiem, tos var sagatavot pats pieteikuma iesniedzējs un/vai tā piegādātāji, un/vai attiecīgi piegādātāju piegādātāji.

Vajadzības gadījumā visiem kritērijiem var izmantot šeit nenorādītas testēšanas metodes, ja kompetentā iestāde, kas izvērtē pieteikumu, tās atzīst par ekvivalentām.

Ja iespējams, testēšanu veic laboratorijās, kuras atbilst standarta EN ISO 17025 vai tam ekvivalenta standarta vispārīgajām prasībām.

Attiecīgos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt iesniegt apliecinošus dokumentus un var veikt neatkarīgu verifikāciju.

ES EKOMARĶĒJUMA KRITĒRIJI

1. kritērijs.   Emisijas ūdenī un gaisā

a)   Ķīmiskais skābekļa patēriņš (ĶSP), sērs (S), slāpekļa oksīdi (NOx), fosfors (P)

Katram no šiem parametriem celulozes un papīra ražošanas procesa radītās emisijas gaisā un/vai ūdenī izsaka punktu veidā (PĶSP, PS, PNOx, Pp), kā sīkāk norādīts turpmāk.

Neviens no punktiem PĶSP, PS, PNOx, Pp atsevišķi nedrīkst nepārsniegt vērtību 1,5.

Visi punkti kopā (Pkop. = PĶSP + PS + PNOx + Pp) nedrīkst pārsniegt vērtību 4,0.

PĶSP aprēķina šādi (PS, PNOx, Pp aprēķina tieši tādā pašā veidā).

Katrai izmantotajai celulozei “i” ar to saistītās izmērītās ĶSP emisijas (ĶSPcel., i, kas izteikts kg uz gaissausa materiāla tonnu jeb ADT) nosaka atbilstīgi katras izmantotās celulozes proporcionālajam daudzumam (celuloze “i” attiecībā pret gaissausas celulozes tonnu) un saskaita. Pēc tam vidējās svērtās ĶSP emisijas, ko rada visu veidu celuloze, pieskaita tām izmērītajām ĶSP emisijām, kas rodas papīrražošanā, iegūstot kopējās ĶSP emisijas – ĶSPkop..

Celulozes ražošanai izmantojamo svērto ĶSP references vērtību aprēķina tādā pašā veidā – kā visu izmantoto celulozes veidu svērto references vērtību summu, kas, pieskaitīta papīra ražošanas references vērtībai, ir kopējā ĶSP references vērtība – ĶSPkop. ref.. Katra izmantotā celulozes veida references vērtība un papīrražošanas references vērtība ir norādīta 1. tabulā.

Kopējās ĶSP emisijas dala ar kopīgo ĶSP references vērtību:

Formula

1.   tabula

Dažādu celulozes veidu un papīrražošanas emisiju references vērtības

| Celulozes/papīra kategorija | Emisijas (kg/gaissausa materiāla, ADT)* |
| --- | --- |
| ĶSPref. | Sref. | NOx, ref. | Pref. |
| Balināta ķīmiskā celuloze (izņemot sulfītcelulozi) | 18,0 | 0,6 | 1,6 | 0,045 |
| Balināta ķīmiskā celuloze (sulfītceluloze) | 25,0 | 0,6 | 1,6 | 0,045 |
| Nebalināta ķīmiskā celuloze | 10,0 | 0,6 | 1,6 | 0,04 |
| Ar ķīmiski termomehānisko paņēmienu iegūta celuloze | 15,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Ar termomehānisko paņēmienu iegūta celuloze/mehāniskā koksnes masa | 3,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Pārstrādāta celulozes šķiedra | 2,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Papīrs (neintegrētas rūpnīcas, kurās izmanto tikai tirgū iepirktu celulozi) | 1 | 0,3 | 0,8 | 0,01 |
| Papīrs (citas rūpnīcas) | 1 | 0,3 | 0,7 | 0,01 |

Celulozes/papīra kategorija

Emisijas (kg/gaissausa materiāla, ADT)*

ĶSPref.

Sref.

NOx, ref.

Pref.

Balināta ķīmiskā celuloze (izņemot sulfītcelulozi)

18,0

0,6

1,6

0,045

Balināta ķīmiskā celuloze (sulfītceluloze)

25,0

0,6

1,6

0,045

Nebalināta ķīmiskā celuloze

10,0

0,6

1,6

0,04

Ar ķīmiski termomehānisko paņēmienu iegūta celuloze

15,0

0,2

0,3

0,01

Ar termomehānisko paņēmienu iegūta celuloze/mehāniskā koksnes masa

3,0

0,2

0,3

0,01

Pārstrādāta celulozes šķiedra

2,0

0,2

0,3

0,01

Papīrs (neintegrētas rūpnīcas, kurās izmanto tikai tirgū iepirktu celulozi)

1

0,3

0,8

0,01

Papīrs (citas rūpnīcas)

1

0,3

0,7

0,01

Atbrīvojumu attiecībā uz 1. tabulā norādīto balinātas ķīmiskās celulozes (izņemot sulfītcelulozi) Pref. vērtību līdz pat līmenim 0,1 piešķir, ja iespējams pierādīt, ka lielāks P daudzums ir skaidrojams ar koksnes celulozē dabiski esošo P.

Ja vienā uzņēmumā veic siltuma un elektroenerģijas koģenerāciju, S un NOx emisijas, kas rodas elektroenerģijas ražošanā, var atskaitīt no kopējā daudzuma. Lai aprēķinātu emisiju proporcionālo daudzumu, kas rodas elektroenerģijas ražošanā, var izmantot šādu vienādojumu:

2 × (MWh(elektroenerģija) / [2 × MWh(elektroenerģija) + MWh(siltumenerģija)]

Šajā aprēķinā elektroenerģija ir koģenerācijas iekārtā saražotā elektroenerģija.

Šajā aprēķinā siltums ir neto saražotais siltums, ko no spēkstacijas piegādā celulozes/papīra ražošanai.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz precīzus aprēķinus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam, kā arī attiecīgus apliecinošus dokumentus, tostarp testēšanas pārskatus, kas sagatavoti, izmantojot šādas testēšanas metodes: ĶSP: ISO 6060; NOx: ISO 11564; S(oks.): EPA Nr. 8; S(red.): EPA Nr. 16A; S saturs naftas produktos: ISO 8754; S saturs akmeņoglēs: ISO 351; P: EN ISO 6878, APAT IRSA CNR 4110 vai Dr. Lange LCK 349.

Apliecinošajos dokumentos iekļauj norādi par mērījumu biežumu un ĶSP, S un NOx punktu vērtības aprēķinus. Dokumentos iekļauj ziņas par visām S un NOx emisijām, kas rodas celulozes un papīra ražošanā, tostarp par tvaika ģenerāciju ārpus ražotnes, izņemot ar elektroenerģijas ražošanu saistītās emisijas. Mērījumus veic reģenerācijas katliem, kaļķu cepļiem, tvaika katliem un krāsnīm gāzu iznīcināšanai ar ļoti nepatīkamu aromātu. Ņem vērā difūzās emisijas. Paziņotajās S emisiju vērtībās gaisā iekļauj gan oksidētā, gan reducētā S emisijas (dimetilsulfīds, metilmerkaptāns, sērūdeņradis un līdzīgas emisijas). Ar siltumenerģijas ražošanu saistītās S emisijas, kas rodas, izmantojot naftas produktus, akmeņogles vai citus ārējos kurināmā avotus, kuriem ir zināms sēra saturs, var nemērīt, bet aprēķināt, un tās ņem vērā.

Emisijas ūdenī mēra nefiltrēta un nenostādināta ūdens paraugos pēc attīrīšanas uzņēmumā vai kopējās attīrīšanas iekārtās. Mērījumu periods atbilst 12 mēnešu ražošanas procesam. Jaunas vai pārbūvētas ražotnes gadījumā mērījumus veic, pamatojoties vismaz uz 45 secīgu dienu ilgu uzņēmuma stabilu darbību. Mērījumi ir attiecīgajam laikposmam reprezentatīvi.

Integrētu rūpnīcu gadījumā, ņemot vērā grūtības ar atsevišķu emisiju rādītāju iegūšanu par celulozi un papīru, ja ir pieejams tikai kombinēts rādītājs par celulozes un papīra ražošanu, emisiju vērtība celulozei ir nulle un rādītājā par papīra rūpnīcu iekļauj gan celulozes, gan papīra ražošanu.

b)   AOX (adsorbējamie organiskie halogēnsavienojumi)

| — | Līdz 2013. gada 31. martamAOX emisijas, kas rodas katra izmantotā celulozes veida ražošanā, nedrīkst pārsniegt 0,20 kg/ADT. |
| --- | --- |

—

Līdz 2013. gada 31. martamAOX emisijas, kas rodas katra izmantotā celulozes veida ražošanā, nedrīkst pārsniegt 0,20 kg/ADT.

| — | No 2013. gada 1. aprīļa līdz šajā lēmumā noteikto kritēriju spēkā esamības beigām AOX emisijas, kas rodas katra izmantotā celulozes veida ražošanā, nedrīkst pārsniegt 0,17 kg/ADT. |
| --- | --- |

—

No 2013. gada 1. aprīļa līdz šajā lēmumā noteikto kritēriju spēkā esamības beigām AOX emisijas, kas rodas katra izmantotā celulozes veida ražošanā, nedrīkst pārsniegt 0,17 kg/ADT.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatus, kas sagatavoti, AOX testēšanai izmantojot standartā ISO 9562 noteikto metodi, un sīkus aprēķinus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam, kā arī citus apliecinošos dokumentus.

Apliecinošajos dokumentos iekļauj norādi par mērījumu veikšanas biežumu. AOX mēra tikai tajos ražošanas procesos, kuros celulozes balināšanai izmanto hlora savienojumus. AOX nemēra notekūdeņos, kas rodas neintegrētā papīrražošanā, vai tādas celulozes ražošanas notekūdeņos, kurā neveic balināšanu vai balināšanā neizmanto hloru saturošas vielas.

Mērījumus veic nefiltrēta un nenostādināta ūdens paraugiem pēc attīrīšanas uzņēmumā vai kopējās attīrīšanas iekārtās. Mērījumu periods atbilst 12 mēnešu ražošanas procesam. Jaunas vai pārbūvētas ražotnes gadījumā mērījumus veic, pamatojoties vismaz uz 45 secīgu dienu ilgu uzņēmuma stabilu darbību. Mērījumi ir attiecīgajam laikposmam reprezentatīvi.

c)   CO2

Oglekļa dioksīda emisijas no neatjaunojamiem avotiem, tostarp elektroenerģijas ražošanas radītās emisijas (ražošanas objektā vai ārpus tā), nedrīkst pārsniegt 1 000 kg uz tonnu saražotā papīra. Attiecībā uz neintegrētām rūpnīcām (kurās izmanto tikai tirgū iepirktu celulozi) emisijas nedrīkst nepārsniegt 1 100 kg uz tonnu. Emisijas aprēķina kā celulozes un papīra ražošanas emisiju kopējo summu.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz sīkus aprēķinus, kas pierāda atbilstību šim kritērijam, kā arī attiecīgus apliecinošus dokumentus.

Pieteikuma iesniedzējs iesniedz datus par oglekļa dioksīda emisijām gaisā. Datos iekļauj informāciju par visiem neatjaunojamā kurināmā avotiem, kurus izmanto celulozes un papīra ražošanai, tostarp elektroenerģijas ražošanas emisijām (ražošanas objektā vai ārpus tā).

Aprēķinot kurināmā radītās CO2 emisijas, izmanto šādus emisijas koeficientus:

2.   tabula

| Kurināmais | CO2 fosil. emisija | Mērvienība |
| --- | --- | --- |
| Akmeņogles | 96 | g CO2 fosil./MJ |
| Jēlnafta | 73 | g CO2 fosil./MJ |
| Mazuts 1 | 74 | g CO2 fosil./MJ |
| Mazuts 2-5 | 81 | g CO2 fosil./MJ |
| Sašķidrināta naftas gāze | 66 | g CO2 fosil./MJ |
| Dabasgāze | 56 | g CO2 fosil./MJ |
| Elektroenerģija no tīkla | 400 | g CO2 fosil./kWh |

Kurināmais

CO2 fosil. emisija

Mērvienība

Akmeņogles

96

g CO2 fosil./MJ

Jēlnafta

73

g CO2 fosil./MJ

Mazuts 1

74

g CO2 fosil./MJ

Mazuts 2-5

81

g CO2 fosil./MJ

Sašķidrināta naftas gāze

66

g CO2 fosil./MJ

Dabasgāze

56

g CO2 fosil./MJ

Elektroenerģija no tīkla

400

g CO2 fosil./kWh

Aprēķinu vai masas bilances laikposms atbilst 12 mēnešu ilgam ražošanas procesam. Jaunas vai pārbūvētas ražotnes gadījumā mērījumus veic, pamatojoties vismaz uz 45 secīgu dienu ilgu uzņēmuma stabilu darbību. Aprēķini ir attiecīgajam laikposmam reprezentatīvi.

Tīkla elektroenerģijai iepriekš tabulā norādīto vērtību (Eiropas vidējais standarts) izmanto tad, ja pieteikuma iesniedzējs neiesniedz dokumentus, kuros ir norādīta viņa piegādātāju piegādātās elektroenerģijas vidējā vērtība (līgumslēdzējs piegādātājs vai vidējā vērtība valstī), ko pieteikuma iesniedzējs var izmantot tabulā norādītās vērtības vietā.

Enerģijas daudzums no atjaunojamiem energoresursiem (1), kas iegādāti un izmantoti ražošanas procesu vajadzībām, CO2 emisiju aprēķinos netiks ņemts vērā. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstošu dokumentāciju, ka šāda veida enerģija faktiski tiek izmantota rūpnīcā vai iepirkta no ārējiem avotiem.

2. kritērijs.   Enerģijas izmantošana

a)   Elektroenerģija

Elektroenerģijas patēriņu saistībā ar celulozes un papīra ražošanu izsaka punktu veidā (PE), kā norādīts turpmāk.

PE punktu vērtība ir mazāka par vai vienāda ar 1,5.

PE aprēķina šādi.

Celulozes ražošanā izmantojamie aprēķini. Ar katras izmantotās celulozes “i” ražošanu saistīto elektroenerģijas patēriņu (Eceluloze, i, izteikts kWh/ADT) aprēķina šādi:

Eceluloze, i = iekšēji saražotā elektroenerģija + iepirktā elektroenerģija – pārdotā elektroenerģija

Papīra ražošanā izmantojamie aprēķini. Līdzīgi aprēķina ar papīra ražošanu saistīto elektroenerģijas patēriņu (Epapīrs):

Epapīrs = iekšēji saražotā elektroenerģija + iepirktā elektroenerģija – pārdotā elektroenerģija

Visbeidzot, papīra un celulozes ražošanas punktu vērtības saskaita, lai iegūtu galīgo punktu vērtību (PE):

Formula

Integrētu rūpnīcu gadījumā, ņemot vērā grūtības ar atsevišķu elektroenerģijas rādītāju iegūšanu par celulozi un papīru, ja ir pieejams tikai kombinēts rādītājs par celulozes un papīra ražošanu, elektroenerģijas vērtība celulozei ir nulle un rādītājā par papīra rūpnīcu iekļauj gan celulozes, gan papīra ražošanu.

b)   Kurināmais (siltums)

Celulozes un papīra ražošanā patērēto kurināmo izsaka punktu veidā (PF), kā aprakstīts turpmāk.

PF punktu vērtība ir mazāka par vai vienāda ar 1,5.

PF aprēķina šādi.

Celulozes ražošanā izmantojamie aprēķini. Ar katras izmantotās celulozes “i” ražošanu saistīto kurināmā patēriņu (Fceluloze, i, izteikts kWh/ADT) aprēķina šādi:

Fceluloze, i = iekšēji saražotais kurināmais + iepirktais kurināmais – pārdotais kurināmais – 1,25 × iekšēji saražotā elektroenerģija

Piezīme

| 1. | Fceluloze, i (un tās ieguldījums PF, celuloze) nav jāaprēķina mehāniskajai celulozei, ja vien tā nav tirgum paredzēta gaissausa mehāniskā celuloze, kas satur vismaz 90 % sausnas. |
| --- | --- |

1.

Fceluloze, i (un tās ieguldījums PF, celuloze) nav jāaprēķina mehāniskajai celulozei, ja vien tā nav tirgum paredzēta gaissausa mehāniskā celuloze, kas satur vismaz 90 % sausnas.

| 2. | Kurināmā daudzumu, kas izmantots, lai saražotu pārdoto siltumu, iepriekš minētajā vienādojumā pieskaita vērtībai “pārdotais kurināmais”. |
| --- | --- |

2.

Kurināmā daudzumu, kas izmantots, lai saražotu pārdoto siltumu, iepriekš minētajā vienādojumā pieskaita vērtībai “pārdotais kurināmais”.

Papīra ražošanā izmantojamie aprēķini. Līdzīgi aprēķina papīra ražošanā patērētā kurināmā (Fpapīrs, izteikts kWh/ADT) vērtību:

Fpapīrs = iekšēji saražotais kurināmais + iepirktais kurināmais – pārdotais kurināmais – 1,25 × iekšēji saražotā elektroenerģija

Visbeidzot, papīra un celulozes ražošanas punktu vērtības saskaita, lai iegūtu galīgo punktu vērtību (PF):

Formula

3.   tabula

Elektroenerģijas un kurināmā references vērtības

| Celulozes kategorija | Kurināmais kWh/ADT

  Freference | Elektroenerģija kWh/ADT

  Ereference |
| --- | --- | --- |
| Celuloze, kas nav tpgc | tpgc | Celuloze, kas nav tpgc | tpgc |
| Ķīmiskā celuloze | 4 000 | 5 000 | 800 | 800 |
| Ar termomehānisko paņēmienu iegūta celuloze | 0 | 900 | 2 200 | 2 200 |
| Mehāniskā koksnes masa (tostarp ar paaugstināta spiediena paņēmienu iegūta mehāniskā koksnes masa) | 0 | 900 | 2 000 | 2 000 |
| Ar ķīmiski termomehānisko paņēmienu iegūta celuloze | 0 | 1 000 | 2 000 | 2 000 |
| Pārstrādāta celulozes šķiedra | 300 | 1 300 | 450 | 550 |
| Papīra kategorija | Kurināmais | kWh/tonnā | | Elektroenerģija
  kWh/tonnā |
| Avīžpapīra kategorija | | 1 800 | | 700 |
| Tpgc | = | tirgum paredzēta gaissausa celuloze. |

Celulozes kategorija

Kurināmais kWh/ADT

Freference

Elektroenerģija kWh/ADT

Ereference

Celuloze, kas nav tpgc

tpgc

Celuloze, kas nav tpgc

tpgc

Ķīmiskā celuloze

4 000

5 000

800

800

Ar termomehānisko paņēmienu iegūta celuloze

0

900

2 200

2 200

Mehāniskā koksnes masa (tostarp ar paaugstināta spiediena paņēmienu iegūta mehāniskā koksnes masa)

0

900

2 000

2 000

Ar ķīmiski termomehānisko paņēmienu iegūta celuloze

0

1 000

2 000

2 000

Pārstrādāta celulozes šķiedra

300

1 300

450

550

Papīra kategorija

Kurināmais

kWh/tonnā

Elektroenerģija

kWh/tonnā

Avīžpapīra kategorija

1 800

700

Tpgc

=

tirgum paredzēta gaissausa celuloze.

Novērtēšana un verifikācija (par a) un b) punktu). Pieteikuma iesniedzējs iesniedz sīkus aprēķinus, kas apliecina atbilstību šim kritērijam, kā arī visus attiecīgos apliecinošos dokumentus. Tāpēc paziņotajā informācijā ietver datus par kopējo patērētās elektroenerģijas un kurināmā daudzumu.

Pieteikuma iesniedzējs aprēķina visu celulozes un papīra ražošanai patērētās enerģijas daudzumu, ko iedala siltuma/kurināmā un elektroenerģijas patēriņā, tostarp enerģijas daudzumu, kurš patērēts tipogrāfijas krāsas atdalīšanai no makulatūras, kas vajadzīga, lai ražotu pārstrādātu papīru. Enerģijas daudzums, kas izmantots pārvadājot, kā arī pārveidojot un iepakojot izejvielas, enerģijas patēriņa aprēķinos nav iekļauts.

Kopējā siltumenerģijas daudzumā ir iekļauts visu veidu iepirktais kurināmais. Tajā ietilpst arī siltumenerģija, kas reģenerēta, sadedzinot atsārmus un atkritumus, kuri rodas uz vietas notiekošajos procesos (piemēram, koksnes atliekas, zāģskaidas, atsārmus, makulatūru, papīra atgriezumus), kā arī siltums, kas reģenerēts, uz vietas ražojot elektroenerģiju. Tomēr, aprēķinot kopējo siltumenerģijas daudzumu, pieteikuma iesniedzējam jāņem vērā tikai 80 % no siltumenerģijas, kura iegūta no šādiem avotiem.

Elektroenerģija ir neto no tīkla saņemtā un uz vietas saražotā elektroenerģija, ko mēra kā elektrojaudu. Nav jāiekļauj notekūdeņu attīrīšanai patērētais elektroenerģijas daudzums.

Ja ūdens tvaiku ražošanā par siltuma avotu izmanto elektroenerģiju, tad aprēķina ūdens tvaika siltumenerģijas daudzumu, ko pēc tam izdala ar 0,8 un pieskaita kopējam patērētā kurināmā daudzumam.

Integrētu rūpnīcu gadījumā, ņemot vērā grūtības ar atsevišķu kurināmā (siltuma) rādītāju iegūšanu par celulozi un papīru, ja ir pieejams tikai kombinēts rādītājs par celulozes un papīra ražošanu, kurināmā (siltuma) vērtība celulozei ir nulle un rādītājā par papīra rūpnīcu iekļauj gan celulozes, gan papīra ražošanu.

3. kritērijs.   Šķiedras

Vismaz 70 % (no masas) no avīžpapīra ražošanā izmantoto šķiedru kopējā apjoma ir pārstrādātās šķiedras.

Visas izmantotās šķiedras, kas nav pārstrādātas, ir jaunšķiedras, uz ko attiecas derīgi ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas un piegādes ķēdes sertifikāti, ko izdevusi neatkarīga sertifikācijas sistēma, piemēram, FSC, PEFC vai līdzvērtīga.

Tomēr, ja sertifikācijas sistēma ļauj vienā produktā vai produkta veidā vienlaicīgi izmantot sertificētu un nesertificētu materiālu, nesertificētā materiāla proporcionālais daudzums nedrīkst būt lielāks par 50 % no izmantoto jaunšķiedru kopējā apjoma. Šādam nesertificētam materiālam piemēro verifikācijas sistēmu, kas nodrošina, ka tas ir iegūts likumīgi un atbilst citām sertifikācijas sistēmas prasībām attiecībā uz nesertificēto materiālu.

Sertifikācijas iestādes, kas izdod meža apsaimniekošanas un/vai piegādes ķēdes sertifikātus, ir akreditējusi/atzinusi attiecīgā sertifikācijas sistēma.

Pārstrādāto šķiedru satura aprēķinā neietilpst to materiālu atkārtota izmantošana, kas ģenerēti procesa laikā un kurus iespējams izmantot tajā pašā procesā, kurā tie tika ģenerēti (rūpnīcā saražoti vai iepirkti papīra atgriezumi).

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstošu dokumentāciju, kurā norādīts celulozes un papīra ražošanā izmantotais šķiedru veids, daudzums un izcelsme.

Jaunšķiedru izmantošanas gadījumā uz produktu attiecas derīgi meža ilgtspējīgas apsaimniekošanas un piegādes ķēdes sertifikāti, ko izdevusi neatkarīga sertifikācijas sistēma, piemēram, PEFC, FSC vai līdzvērtīga. Ja produktā vai produkta veidā izmanto nesertificētu materiālu, jāiesniedz pierādījums, ka izmantotais nesertificētā materiāla daudzums nav lielāks par 50 procentiem un ka nesertificētajam materiālam piemēro verifikācijas sistēmu, kas nodrošina, ka tas ir iegūts likumīgi un atbilst citām sertifikācijas sistēmas prasībām attiecībā uz nesertificēto materiālu.

Pārstrādāto šķiedru procentuālo daļu aprēķina kā attiecību starp patērēto pārstrādāto šķiedru un gala rezultātā saražoto papīru. Pārstrādātu šķiedru izmantošanas gadījumā pieteikumu iesniedzējs iesniedz deklarāciju, kurā norādīts vidējais produktā izmantotais dažādu kategoriju pārstrādāta papīra daudzums saskaņā ar standartu EN 643 (2) vai līdzvērtīgu standartu. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju arī par to, ka pārstrādātā apjoma procentuālās daļas aprēķinā netika izmantoti papīra atgriezumi (rūpnīcā saražotie vai iegādātie).

4. kritērijs.   Aizliegtas vai ierobežotas vielas un maisījumi

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz sarakstu, kurā ir norādīti ķīmiskie produkti, kas izmantoti celulozes un papīra ražošanā, kā arī atbilstošu dokumentāciju (piemēram, drošības datu lapas). Sarakstā iekļauj informāciju par visu ražošanas procesā izmantoto ķīmisko vielu daudzumu, funkcijām un to piegādātājiem.

a)   Bīstamās vielas un maisījumi

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 6. panta 6. punktu produkts nedrīkst saturēt vielas, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (3) 57. pantā, ne arī vielas vai maisījumus, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (4) vai Padomes Direktīvu 67/548/EK (5) atbilst kritērijiem, ko piemēro, lai vielas klasificētu atbilstīgi bīstamības apzīmējumiem vai riska apzīmējumiem, kuri norādīti tabulā turpmāk.

Bīstamības apzīmējumu un riska apzīmējumu saraksts:

| Bīstamības apzīmējums (6) | Riska apzīmējums (7) |
| --- | --- |
| H300 Norijot iestājas nāve | R28 |
| H301 Toksisks, ja norīts | R25 |
| H304 Var izraisīt nāvi, ja norīts vai iekļūst elpvados | R65 |
| H310 Nonākot saskarē ar ādu, iestājas nāve | R27 |
| H311 Toksisks, ja nonāk saskarē ar ādu | R24 |
| H330 Ieelpojot iestājas nāve | R23/26 |
| H331 Toksisks, ja ieelpo | R23 |
| H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus | R46 |
| H341 Ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus | R68 |
| H350 Var izraisīt vēzi | R45 |
| H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot | R49 |
| H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi | R40 |
| H360F Var negatīvi ietekmēt auglību | R60 |
| H360D Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R61 |
| H360FD Var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R60/61/60–61 |
| H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R60/63 |
| H360Df Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam. Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību | R61/62 |
| H361f Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību | R62 |
| H361d Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R63 |
| H361fd Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam. | R62–63 |
| H362 Var nodarīt kaitējumu ar krūti barotam bērnam | R64 |
| H370 Izraisa orgānu bojājumus | R39/23/24/25/26/27/28 |
| H371 Var izraisīt orgānu bojājumus | R68/20/21/22 |
| H372 Izraisa orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā | R48/25/24/23 |
| H373 Var izraisīt orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā | R48/20/21/22 |
| H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem | R50 |
| H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām | R50–53 |
| H411 Toksisks ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām | R51–53 |
| H412 Kaitīgs ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām | R52–53 |
| H413 Var radīt ilgstošas kaitīgas sekas ūdens organismiem | R53 |
| EUH059 Bīstams ozona slānim | R59 |
| EUH029 Saskaroties ar ūdeni, izdala toksiskas gāzes | R29 |
| EUH031 Saskaroties ar skābēm, izdala toksiskas gāzes | R31 |
| EUH032 Saskaroties ar skābēm, izdala ļoti toksiskas gāzes | R32 |
| EUH070 Toksisks saskarē ar acīm | R39–41 |
| Komerciālas krāsvielas, krāsas, virsmas apdares vielas, papildu un pārklāšanas materiālus nedrīkst izmantot celulozei vai papīram, kam pieteikuma iesniegšanas laikā piešķirts vai var tikt piešķirts bīstamības apzīmējums H317: var izraisīt alerģisku ādas reakciju | R43 |

Bīstamības apzīmējums (6)

Riska apzīmējums (7)

H300 Norijot iestājas nāve

R28

H301 Toksisks, ja norīts

R25

H304 Var izraisīt nāvi, ja norīts vai iekļūst elpvados

R65

H310 Nonākot saskarē ar ādu, iestājas nāve

R27

H311 Toksisks, ja nonāk saskarē ar ādu

R24

H330 Ieelpojot iestājas nāve

R23/26

H331 Toksisks, ja ieelpo

R23

H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus

R46

H341 Ir aizdomas, ka var izraisīt ģenētiskus bojājumus

R68

H350 Var izraisīt vēzi

R45

H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot

R49

H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi

R40

H360F Var negatīvi ietekmēt auglību

R60

H360D Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R61

H360FD Var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R60/61/60–61

H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R60/63

H360Df Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam. Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību

R61/62

H361f Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību

R62

H361d Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R63

H361fd Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam.

R62–63

H362 Var nodarīt kaitējumu ar krūti barotam bērnam

R64

H370 Izraisa orgānu bojājumus

R39/23/24/25/26/27/28

H371 Var izraisīt orgānu bojājumus

R68/20/21/22

H372 Izraisa orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā

R48/25/24/23

H373 Var izraisīt orgānu bojājumus ilgstošas vai atkārtotas iedarbības rezultātā

R48/20/21/22

H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem

R50

H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām

R50–53

H411 Toksisks ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām

R51–53

H412 Kaitīgs ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām

R52–53

H413 Var radīt ilgstošas kaitīgas sekas ūdens organismiem

R53

EUH059 Bīstams ozona slānim

R59

EUH029 Saskaroties ar ūdeni, izdala toksiskas gāzes

R29

EUH031 Saskaroties ar skābēm, izdala toksiskas gāzes

R31

EUH032 Saskaroties ar skābēm, izdala ļoti toksiskas gāzes

R32

EUH070 Toksisks saskarē ar acīm

R39–41

Komerciālas krāsvielas, krāsas, virsmas apdares vielas, papildu un pārklāšanas materiālus nedrīkst izmantot celulozei vai papīram, kam pieteikuma iesniegšanas laikā piešķirts vai var tikt piešķirts bīstamības apzīmējums H317: var izraisīt alerģisku ādas reakciju

R43

Minētā prasība neattiecas uz tādām vielām vai maisījumiem, kas pēc pārstrādes maina īpašības (piemēram, zaudē bioloģisko pieejamību, mainās ķīmiskais sastāvs) tādā veidā, ka tie vairs nerada konstatēto bīstamību.

Robežkoncentrācija vielām vai maisījumiem, kurām varētu tikt piešķirti vai ir piešķirti iepriekš uzskaitītie bīstamības apzīmējumi vai riska apzīmējumi vai kuras atbilst kritērijiem par klasifikāciju iepriekš tabulā uzskaitītajās bīstamības klasēs vai kategorijās, un robežkoncentrācija vielām, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. panta a), b) vai c) punktā minētajiem kritērijiem, nedrīkst būt lielāka par vispārīgajām vai specifiskajām robežkoncentrācijām, kas noteiktas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 10. pantu. Ja tiek noteikta specifiskā robežkoncentrācija, tai jābūt lielākai par vispārīgo robežkoncentrāciju.

Robežkoncentrācija vielām, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. panta d), e) vai f) punktā minētajiem kritērijiem, nedrīkst pārsniegt 0,1 % no masas.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs atbilstību kritērijam pierāda, iesniedzot datus par procesā izmantoto vielu daudzumu (kg/ADT saražotā papīra) un apliecinot, ka šajā kritērijā minētās vielas galaproduktā nepārsniedz norādīto robežkoncentrāciju. Vielu un maisījumu koncentrāciju norāda drošības datu lapās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 31. pantu.

b)   Vielas, kas ietvertas sarakstā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 59. panta 1. punktu

No Regulas (EK) Nr. 66/2010 6. panta 6. punktā minētā aizlieguma atbrīvojumu nepiešķir vielām, kuras atzītas par tādām, kas rada ļoti lielas bažas un ir iekļautas sarakstā, kas paredzēts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 59. pantā, un kuras ir maisījumos, produktā vai jebkurā salikta produkta homogēnā daļā ar koncentrāciju, kas pārsniedz 0,1 %. Specifisko robežkoncentrāciju, kas noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 10. pantu, piemēro tad, ja tā ir mazāka par 0,1 %.

Novērtēšana un verifikācija. To vielu saraksts, kuras identificētas par tādām, kas rada ļoti lielas bažas un ir iekļautas apzināmo vielu sarakstā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 59. pantu, ir pieejams šeit:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Pieteikuma iesniegšanas dienā jāsniedz atsauce uz šo sarakstu.

Pieteikuma iesniedzējs pierāda atbilstību kritērijam, iesniedzot datus par procesā izmantoto vielu daudzumu (kg/ADT saražotā papīra) un apliecinot, ka šajā kritērijā minētās vielas galaproduktā nepārsniedz norādīto robežkoncentrāciju. Koncentrāciju norāda drošības datu lapās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 31. pantu.

c)   Hlors

Par balinātāju nedrīkst izmantot gāzveida hloru vai citus hlora savienojumus. Šī prasība neattiecas uz gāzveida hloru, kas saistīts ar hlora dioksīda ražošanu un izmantošanu.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz celulozes ražotāja(-u) izsniegtu deklarāciju, kas apliecina, ka balināšanā nav izmantots gāzveida hlors vai citi hlora savienojumi. Piezīme: kaut gan šī prasība attiecas arī uz pārstrādātu šķiedru balināšanu, pieļaujams, ka iepriekšējā aprites ciklā šķiedra ir balināta ar gāzveida hloru vai citiem hlora savienojumiem.

d)   APEO (alkilfenoletoksilāti)

Alkilfenoletoksilātus vai citus alkilfenolatvasinājumus nepievieno tīrīšanai vai tipogrāfijas krāsas atdalīšanai paredzētajām vielām, putu inhibitoriem vai disperģentiem. Alkilfenolatvasinājumi ir vielas, kas pēc noārdīšanās izdala alkilfenolus.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz ķīmisko vielu piegādātāja(-u) izsniegtu(-as) deklarāciju(-as), kas apliecina, ka alkilfenola etoksilāti vai citi alkifenola atvasinājumi nav pievienoti minētajiem produktiem.

e)   Atlikušie monomēri

To atlikušo monomēru (izņemot akrilamīdu) kopējais daudzums, kam var tikt piešķirti vai ir piešķirti turpmāk norādītie riska apzīmējumi (vai to kombinācijas) un kas ir pārklājumos, nostiprinošos līdzekļos, stiprinātājos, ūdens repelentos vai ķīmiskajās vielās, ko izmanto iekšējās un ārējās ūdens attīrīšanas iekārtās, nepārsniedz 100 ppm (aprēķina pēc cietās vielas satura).

| Bīstamības apzīmējums (8) | Riska apzīmējums (9) |
| --- | --- |
| H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus | R46 |
| H350 Var izraisīt vēzi | R45 |
| H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot | R49 |
| H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi | R40 |
| H360F Var negatīvi ietekmēt auglību | R60 |
| H360D Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R61 |
| H360FD Var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R60/61/60–61 |
| H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam | R60/63 |
| H360Df Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam. Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību | R61/62 |
| H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem | R50/50–53 |
| H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām | R50–53 |
| H411 Toksisks ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām | R51–53 |
| H412 Kaitīgs ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām | R52–53 |
| H413 Var radīt ilgstošas kaitīgas sekas ūdens organismiem | R53 |

Bīstamības apzīmējums (8)

Riska apzīmējums (9)

H340 Var izraisīt ģenētiskus bojājumus

R46

H350 Var izraisīt vēzi

R45

H350i Var izraisīt vēzi ieelpojot

R49

H351 Ir aizdomas, ka var izraisīt vēzi

R40

H360F Var negatīvi ietekmēt auglību

R60

H360D Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R61

H360FD Var negatīvi ietekmēt auglību. Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R60/61/60–61

H360Fd Var negatīvi ietekmēt auglību. Ir aizdomas, ka var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam

R60/63

H360Df Var nodarīt kaitējumu nedzimušam bērnam. Ir aizdomas, ka negatīvi ietekmē auglību

R61/62

H400 Ļoti toksisks ūdens organismiem

R50/50–53

H410 Ļoti toksisks ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām

R50–53

H411 Toksisks ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām

R51–53

H412 Kaitīgs ūdens organismiem, ar ilgstošām sekām

R52–53

H413 Var radīt ilgstošas kaitīgas sekas ūdens organismiem

R53

Pārklājumos, nostiprinošos līdzekļos, stiprinātājos, ūdens repelentos vai ķīmiskajās vielās, ko izmanto iekšējās un ārējās ūdens attīrīšanas iekārtās, akrilamīdu izmanto koncentrācijā, kas nepārsniedz 700 ppm (aprēķina pēc cietās vielas satura).

Kompetentā iestāde var atbrīvot pieteikuma iesniedzēju no minēto prasību ievērošanas attiecībā uz ķīmiskajām vielām, ko izmanto ārējās ūdens attīrīšanas iekārtās.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, kā arī attiecīgu dokumentāciju (piemēram, drošības datu lapas).

f)   Virsmaktīvās vielas tipogrāfijas krāsas atdalīšanai

Visām virsmaktīvajām vielām tipogrāfijas krāsas atdalīšanai jābūt biodegradējamām (skatīt turpmāk testēšanas metodes un robežlielumus).

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, kā arī attiecīgās drošības datu lapas vai testēšanas pārskatus par katru virsmaktīvo vielu, norādot testēšanas metodi, robežvērtību un secinājumu. Deklarāciju sagatavošanā izmanto vienu no šādām testēšanas metodēm un robežlielumiem: ESAO 302 A-C (vai ekvivalents ISO standarts), ja noārdīšanās (tostarp adsorbcijas) 28 dienās sasniedz vismaz 70 % attiecībā uz 302 A un B vai vismaz 60 % attiecībā uz 302 C.

g)   Biocīdi

Aktīvās sastāvdaļas biocīdos vai biostatiskās vielās, ko izmanto, lai apkarotu sārņus veidojošos organismus cirkulācijas ūdens sistēmās, kas satur šķiedru, nav potenciāli bioakumulatīvas. Biocīdu bioakumulācijas potenciālu raksturo log Pow (oktanola/ūdens sadalījuma koeficienta logaritms) < 3,0 vai eksperimentāli noteiktais biokoncentrācijas koeficients (BCF) ≤ 100.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, kā arī attiecīgā materiāla drošības datu lapu vai testēšanas pārskatu, kurā norādīta izmantotā testēšanas metode, robežvērtība un secinājums un kas sagatavots, izmantojot šādas testēšanas metodes: ESAO 107, 117 vai 305 A-E.

h)   Azokrāsvielas

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XVII pielikumu neizmanto tādas azokrāsvielas, kurām sadaloties, rodas turpmāk norādītie aromātiskie amīni:

| 1. | 4-aminobifenils |
| --- | --- |

1.

4-aminobifenils

(92-67-1)

| 2. | benzidīns |
| --- | --- |

2.

benzidīns

(92-87-5)

| 3. | 4-hlor-o-toluidīns |
| --- | --- |

3.

4-hlor-o-toluidīns

(95-69-2)

| 4. | 2-naftilamīns |
| --- | --- |

4.

2-naftilamīns

(91-59-8)

| 5. | o-aminoazotoluols |
| --- | --- |

5.

o-aminoazotoluols

(97-56-3)

| 6. | 2-amino-4-nitrotoluols |
| --- | --- |

6.

2-amino-4-nitrotoluols

(99-55-8)

| 7. | p-hloranilīns |
| --- | --- |

7.

p-hloranilīns

(106-47-8)

| 8. | 2,4-diaminoanizols |
| --- | --- |

8.

2,4-diaminoanizols

(615-05-4)

| 9. | 4,4′-diaminodifenilmetāns |
| --- | --- |

9.

4,4′-diaminodifenilmetāns

(101-77-9)

| 10. | 3,3′-dihlorbenzidīns |
| --- | --- |

10.

3,3′-dihlorbenzidīns

(91-94-1)

| 11. | 3,3′-dimetoksibenzidīns |
| --- | --- |

11.

3,3′-dimetoksibenzidīns

(119-90-4)

| 12. | 3,3′-dimetilbenzidīns |
| --- | --- |

12.

3,3′-dimetilbenzidīns

(119-93-7)

| 13. | 3,3’-dimetil-4,4’- diaminodifenilmetāns |
| --- | --- |

13.

3,3’-dimetil-4,4’- diaminodifenilmetāns

(838-88-0)

| 14. | p-krezidīns |
| --- | --- |

14.

p-krezidīns

(120-71-8)

| 15. | 4,4’-metilēn-bis-(2-hloranilīns) |
| --- | --- |

15.

4,4’-metilēn-bis-(2-hloranilīns)

(101-14-4)

| 16. | 4,4′-oksidianilīns |
| --- | --- |

16.

4,4′-oksidianilīns

(101-80-4)

| 17. | 4,4′-tiodianilīns |
| --- | --- |

17.

4,4′-tiodianilīns

(139-65-1)

| 18. | o-toluidīns |
| --- | --- |

18.

o-toluidīns

(95-53-4)

| 19. | 2,4-diaminotoluols |
| --- | --- |

19.

2,4-diaminotoluols

(95-80-7)

| 20. | 2,4,5-trimetilanilīns |
| --- | --- |

20.

2,4,5-trimetilanilīns

(137-17-7)

| 21. | 4-aminoazobenzols |
| --- | --- |

21.

4-aminoazobenzols

(60-09-3)

| 22. | o-anizidīns |
| --- | --- |

22.

o-anizidīns

(90-04-0)

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

i)   Metālu kompleksu krāsvielas vai pigmenti

Nedrīkst izmantot krāsvielas vai pigmentus uz svina, vara, hroma, niķeļa vai alumīnija bāzes. Tomēr drīkst izmantot vara ftalocianīna krāsvielas vai pigmentus.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju.

j)   Jonu piemaisījumi krāsvielās

Jonu piemaisījumu saturs izmantotajās krāsvielās nedrīkst pārsniegt: Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm; Co 500 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Fe 2 500 ppm; Hg 4 ppm; Mn 1 000 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Se 20 ppm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm; Zn 1 500 ppm.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz atbilstības deklarāciju.

5. kritērijs.   Atkritumu apsaimniekošana

Visās celulozes un papīra ražotnēs ir ieviesta ekomarķējumu saņēmušo produktu izgatavošanas rezultātā radušos atkritumu un atlikumu apsaimniekošanas sistēma (kā to nosaka attiecīgās konkrēto celulozes un papīra ražotņu regulatīvās iestādes). Pieteikumā iekļauj ar sistēmu saistīto dokumentāciju vai skaidrojumus, kā arī informāciju vismaz par šādiem jautājumiem:

| — | procedūras pārstrādei derīgo materiālu atdalīšanai no atkritumiem un izmantošanai, |
| --- | --- |

—

procedūras pārstrādei derīgo materiālu atdalīšanai no atkritumiem un izmantošanai,

| — | procedūras, ko izmanto to materiālu reģenerācijai, kurus paredzēts izmantot citur, piemēram, sadedzināšanai, lai iegūtu ražošanā izmantojamu tvaiku vai siltumu, vai kurus paredzēts izmantot lauksaimniecībā, |
| --- | --- |

—

procedūras, ko izmanto to materiālu reģenerācijai, kurus paredzēts izmantot citur, piemēram, sadedzināšanai, lai iegūtu ražošanā izmantojamu tvaiku vai siltumu, vai kurus paredzēts izmantot lauksaimniecībā,

| — | procedūras, ko izmanto bīstamo atkritumu apsaimniekošanai (kā to nosaka attiecīgās konkrēto celulozes un papīra ražotņu regulatīvās iestādes). |
| --- | --- |

—

procedūras, ko izmanto bīstamo atkritumu apsaimniekošanai (kā to nosaka attiecīgās konkrēto celulozes un papīra ražotņu regulatīvās iestādes).

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz detalizētu aprakstu par katrā konkrētajā ražotnē ieviestās atkritumu apsaimniekošanas sistēmu un deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

6. kritērijs.   Piemērotība lietošanai

Produktam jābūt piemērotam paredzētajam nolūkam.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikumu iesniedzējs iesniedz atbilstošu dokumentāciju, kas pierāda atbilstību kritērija piemērošanas jomai. Produkts atbilst ilgizturības prasībām saskaņā ar piemērojamajiem standartiem. Lietošanas rokasgrāmatā ir sniegts to normu un standartu saraksts, ko izmanto ilgizturības novērtēšanai.

Kā alternatīvu iepriekš minēto metožu izmantošanai ražotāji savu produktu lietošanas piemērotību garantē, iesniedzot atbilstošu dokumentāciju, kas pierāda papīra kvalitāti saskaņā ar standartu EN ISO/IEC 17050-1:2004, kas nosaka vispārīgus kritērijus attiecībā uz piegādātāja deklarāciju par atbilstību normatīvajiem dokumentiem.

7. kritērijs.   Informācija ES ekomarķējumā

Fakultatīva uzlīme ar teksta logu ietver šādu tekstu:

| “— | mazs gaisa un ūdens piesārņojums, |
| --- | --- |

“—

mazs gaisa un ūdens piesārņojums,

| — | sertificētu šķiedru izmantošana UN/VAI pārstrādātu šķiedru izmantošana [atkarībā no konkrētā gadījuma], |
| --- | --- |

—

sertificētu šķiedru izmantošana UN/VAI pārstrādātu šķiedru izmantošana [atkarībā no konkrētā gadījuma],

| — | ierobežots daudzums bīstamo vielu”. |
| --- | --- |

—

ierobežots daudzums bīstamo vielu”.

Norādījumi fakultatīvo uzlīmju izmantošanai ar teksta logu ir atrodami sadaļā “Ekomarķējuma logotipu lietošanas vadlīnijas” (Guidelines for the use of the EU Ecolabel logo) tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/pdf/logo%20guidelines.pdf

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz produkta iepakojuma paraugu, uz kura ir marķējums, un deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

---

(1)  Kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/28/EK (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).

(2)  Pārstrādāta papīra un kartona standartšķiru Eiropas saraksts, 2002. gada jūnijs.

(3)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(4)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

(5)  OJ 196, 16.8.1967., 1. lpp.

(6)  Kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1272/2008.

(7)  Kā paredzēts Direktīvā 67/548/EEK.

(8)  Kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1272/2008.

(9)  Kā paredzēts Direktīvā 67/548/EEK.

---