# Europeiska unionens L 206/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.206.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 206 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången2 augusti 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.206.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 206

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången2 augusti 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2012/453/EU |
| | * | Rådets beslut av den 10 juli 2012 om den ståndpunkt som Europeiska unionen ska inta i gemensamma EES-kommittén beträffande en ändring av bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 705/2012 av den 1 augusti 2012 om genomförande av artikel 11.4 i förordning (EU) nr 753/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, grupper, företag och enheter med anledning av situationen i Afghanistan | 5 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 706/2012 av den 1 augusti 2012 om ändring för hundrasjuttiofemte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter | 7 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 707/2012 av den 1 augusti 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 9 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets genomförandebeslut 2012/454/Gusp av den 1 augusti 2012 om genomförande av beslut 2011/486/Gusp om restriktiva åtgärder mot vissa personer, grupper, företag och enheter med anledning av situationen i Afghanistan | 11 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

2012/453/EU

*

Rådets beslut av den 10 juli 2012 om den ståndpunkt som Europeiska unionen ska inta i gemensamma EES-kommittén beträffande en ändring av bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet

1

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 705/2012 av den 1 augusti 2012 om genomförande av artikel 11.4 i förordning (EU) nr 753/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, grupper, företag och enheter med anledning av situationen i Afghanistan

5

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 706/2012 av den 1 augusti 2012 om ändring för hundrasjuttiofemte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter

7

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 707/2012 av den 1 augusti 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

9

BESLUT

*

Rådets genomförandebeslut 2012/454/Gusp av den 1 augusti 2012 om genomförande av beslut 2011/486/Gusp om restriktiva åtgärder mot vissa personer, grupper, företag och enheter med anledning av situationen i Afghanistan

11

| | | III   Andra akter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | * | Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 98/10/KOL av den 24 mars 2010 om ändring, för åttioförsta gången, av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd, genom införande av ett kapitel om kriterier för en ingående bedömning av regionalstöd till stora investeringsprojekt | 13 |

III   Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

*

Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 98/10/KOL av den 24 mars 2010 om ändring, för åttioförsta gången, av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd, genom införande av ett kapitel om kriterier för en ingående bedömning av regionalstöd till stora investeringsprojekt

13

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277 av den 21.10.2005) | 23 |
| | * | Rättelse till beslut EU BAM Rafah/1/2012 av kommittèn för utrikes- och säkerhetspolitik av den 3 juli 2012 om utnämning av chefen för Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) (EUT L 186 av den 14.7.2012) | 24 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277 av den 21.10.2005)

(EUT L 277 av den 21.10.2005)

23

*

Rättelse till beslut EU BAM Rafah/1/2012 av kommittèn för utrikes- och säkerhetspolitik av den 3 juli 2012 om utnämning av chefen för Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah) (EUT L 186 av den 14.7.2012)

(EUT L 186 av den 14.7.2012)

24

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 2.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 10 juli 2012

om den ståndpunkt som Europeiska unionen ska inta i gemensamma EES-kommittén beträffande en ändring av bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet

(2012/453/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192.1 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2894/94 av den 28 november 1994 om formerna för genomförandet av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (1), särskilt artikel 1.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EG) nr 976/2009 av den 19 oktober 2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG med avseende på nättjänster (2) bör införlivas med avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (3) (nedan kallat EES-avtalet). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EG) nr 976/2009 av den 19 oktober 2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG med avseende på nättjänster (2) bör införlivas med avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (3) (nedan kallat EES-avtalet).

| (2) | Kommissionens förordning (EU) nr 268/2010 av den 29 mars 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG vad avser tillgången för gemenskapens institutioner och organ till medlemsstaternas rumsliga datamängder och datatjänster på harmoniserade villkor (4) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordning (EU) nr 268/2010 av den 29 mars 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG vad avser tillgången för gemenskapens institutioner och organ till medlemsstaternas rumsliga datamängder och datatjänster på harmoniserade villkor (4) bör införlivas med EES-avtalet.

| (3) | Kommissionens förordning (EU) nr 1088/2010 av den 23 november 2010 om ändring av förordning (EG) nr 976/2009 vad gäller nedladdningstjänster och omvandlingstjänster (5) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens förordning (EU) nr 1088/2010 av den 23 november 2010 om ändring av förordning (EG) nr 976/2009 vad gäller nedladdningstjänster och omvandlingstjänster (5) bör införlivas med EES-avtalet.

| (4) | Kommissionens förordning (EU) nr 1089/2010 av den 23 november 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG vad gäller interoperabilitet för rumsliga datamängder och datatjänster (6) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens förordning (EU) nr 1089/2010 av den 23 november 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG vad gäller interoperabilitet för rumsliga datamängder och datatjänster (6) bör införlivas med EES-avtalet.

| (5) | Kommissionens förordning (EU) nr 102/2011 av den 4 februari 2011 om ändring av förordning (EU) nr 1089/2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG när det gäller rumsliga datamängders och datatjänsters interoperabilitet (7) bör införlivas med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens förordning (EU) nr 102/2011 av den 4 februari 2011 om ändring av förordning (EU) nr 1089/2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG när det gäller rumsliga datamängders och datatjänsters interoperabilitet (7) bör införlivas med EES-avtalet.

| (6) | Bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | Den ståndpunkt som unionen ska inta i gemensamma EES-kommittén bör grunda sig på det utkast till beslut som åtföljer det här beslutet. |
| --- | --- |

(7)

Den ståndpunkt som unionen ska inta i gemensamma EES-kommittén bör grunda sig på det utkast till beslut som åtföljer det här beslutet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som Europeiska unionen ska inta i gemensamma EES-kommittén beträffande den föreslagna ändringen av bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet ska grunda sig på det utkast till beslut av gemensamma EES-kommittén som åtföljer det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 10 juli 2012.

På rådets vägnar

V. SHIARLY

Ordförande

---

(1)  EGT L 305, 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  EUT L 274, 20.10.2009, s. 9.

2

(3)  EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.

3

(4)  EUT L 83, 30.3.2010, s. 8.

4

(5)  EUT L 323, 8.12.2010, s. 1.

5

(6)  EUT L 323, 8.12.2010, s. 11.

6

(7)  EUT L 31, 5.2.2011, s. 13.

7

---

UTKAST

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT nr .../2012

av den

om ändring av bilaga XX (Miljö) till EES-avtalet

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat avtalet, särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga XX till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr .../... av den ... (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilaga XX till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr .../... av den ... (1).

| (2) | Kommissionens förordning (EG) nr 976/2009 av den 19 oktober 2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG med avseende på nättjänster (2) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens förordning (EG) nr 976/2009 av den 19 oktober 2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG med avseende på nättjänster (2) bör införlivas med avtalet.

| (3) | Kommissionens förordning (EU) nr 268/2010 av den 29 mars 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG vad avser tillgången för gemenskapens institutioner och organ till medlemsstaternas rumsliga datamängder och datatjänster på harmoniserade villkor (3) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens förordning (EU) nr 268/2010 av den 29 mars 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG vad avser tillgången för gemenskapens institutioner och organ till medlemsstaternas rumsliga datamängder och datatjänster på harmoniserade villkor (3) bör införlivas med avtalet.

| (4) | Kommissionens förordning (EU) nr 1088/2010 av den 23 november 2010 om ändring av förordning (EG) nr 976/2009 vad gäller nedladdningstjänster och omvandlingstjänster (4) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens förordning (EU) nr 1088/2010 av den 23 november 2010 om ändring av förordning (EG) nr 976/2009 vad gäller nedladdningstjänster och omvandlingstjänster (4) bör införlivas med avtalet.

| (5) | Kommissionens förordning (EU) nr 1089/2010 av den 23 november 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG vad gäller interoperabilitet för rumsliga datamängder och datatjänster (5) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens förordning (EU) nr 1089/2010 av den 23 november 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG vad gäller interoperabilitet för rumsliga datamängder och datatjänster (5) bör införlivas med avtalet.

| (6) | Kommissionens förordning (EU) nr 102/2011 av den 4 februari 2011 om ändring av förordning (EU) nr 1089/2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG när det gäller rumsliga datamängders och datatjänsters interoperabilitet (6) bör införlivas med avtalet. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens förordning (EU) nr 102/2011 av den 4 februari 2011 om ändring av förordning (EU) nr 1089/2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG när det gäller rumsliga datamängders och datatjänsters interoperabilitet (6) bör införlivas med avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga XX till avtalet ska ändras på följande sätt:

| 1. | Texten till anpassningarna a och b i punkt 1j (Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG) ska ersättas med följande:






  ”a) | Vad beträffar Eftastaterna ska de tidsfrister som anges i artiklarna 6 a, 6 b och 7.3 anses omfatta en period på ytterligare tre år. |
| --- | --- | --- |

1.

Texten till anpassningarna a och b i punkt 1j (Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG) ska ersättas med följande:

”a)

Vad beträffar Eftastaterna ska de tidsfrister som anges i artiklarna 6 a, 6 b och 7.3 anses omfatta en period på ytterligare tre år.

| b) | Vad beträffar Eftastaterna ska de datum som anges i artiklarna 21.2, 21.3 och 24.1 anses omfatta en period på ytterligare tre år.” |
| --- | --- |

b)

Vad beträffar Eftastaterna ska de datum som anges i artiklarna 21.2, 21.3 och 24.1 anses omfatta en period på ytterligare tre år.”

| 2. | Följande anpassning ska läggas till i punkt 1jb (kommissionens beslut 2009/442/EG):
  ”Bestämmelserna i beslutet ska, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följande anpassningar:






  a) | Vad beträffar Eftastaterna ska årtalet i artikel 11.2 andra stycket vara detsamma som årtalet i artikel 18 i dess för Eftastaterna anpassade lydelse. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande anpassning ska läggas till i punkt 1jb (kommissionens beslut 2009/442/EG):

”Bestämmelserna i beslutet ska, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följande anpassningar:

a)

Vad beträffar Eftastaterna ska årtalet i artikel 11.2 andra stycket vara detsamma som årtalet i artikel 18 i dess för Eftastaterna anpassade lydelse.

| b) | Vad beträffar Eftastaterna ska det datum som anges i artikel 18 anses omfatta en period på ytterligare tre år.” |
| --- | --- |

b)

Vad beträffar Eftastaterna ska det datum som anges i artikel 18 anses omfatta en period på ytterligare tre år.”

| 3. | Följande ska införas efter punkt 1jb (kommissionens beslut 2009/442/EG):






  ”1jc. | 32009 R 0976: Kommissionens förordning (EG) nr 976/2009 av den 19 oktober 2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG med avseende på nättjänster (EUT L 274, 20.10.2009, s. 9), ändrad genom






  — | 32010 R 1088: Kommissionens förordning (EU) nr 1088/2010 av den 23 november 2010 (EUT L 323, 8.12.2010, s. 1). |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Följande ska införas efter punkt 1jb (kommissionens beslut 2009/442/EG):

”1jc.

32009 R 0976: Kommissionens förordning (EG) nr 976/2009 av den 19 oktober 2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG med avseende på nättjänster (EUT L 274, 20.10.2009, s. 9), ändrad genom

—

32010 R 1088: Kommissionens förordning (EU) nr 1088/2010 av den 23 november 2010 (EUT L 323, 8.12.2010, s. 1).

Bestämmelserna i förordningen ska, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följande anpassning:

Vad beträffar Eftastaterna ska de datum som anges i artikel 4 anses omfatta en period på ytterligare tre år.

| 1jd. | 32010 R 0268: Kommissionens förordning (EU) nr 268/2010 av den 29 mars 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG vad avser tillgången för gemenskapens institutioner och organ till medlemsstaternas rumsliga datamängder och datatjänster på harmoniserade villkor (EUT L 83, 30.3.2010, s. 8).
  Bestämmelserna i förordningen ska, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följande anpassning:
  Vad beträffar Eftastaterna ska de tidsfrister som anges i artikel 8 anses omfatta en period på ytterligare tre år. |
| --- | --- |

1jd.

32010 R 0268: Kommissionens förordning (EU) nr 268/2010 av den 29 mars 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG vad avser tillgången för gemenskapens institutioner och organ till medlemsstaternas rumsliga datamängder och datatjänster på harmoniserade villkor (EUT L 83, 30.3.2010, s. 8).

Bestämmelserna i förordningen ska, inom ramen för detta avtal, tillämpas med följande anpassning:

Vad beträffar Eftastaterna ska de tidsfrister som anges i artikel 8 anses omfatta en period på ytterligare tre år.

| 1je. | 32010 R 1089: Kommissionens förordning (EU) nr 1089/2010 av den 23 november 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG vad gäller interoperabilitet för rumsliga datamängder och datatjänster (EUT L 323, 8.12.2010, s. 11), ändrad genom






  — | 32011 R 0102: Kommissionens förordning (EU) nr 102/2011 av den 4 februari 2011 (EUT L 31, 5.2.2011, s. 13).” |
| --- | --- | --- |

1je.

32010 R 1089: Kommissionens förordning (EU) nr 1089/2010 av den 23 november 2010 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG vad gäller interoperabilitet för rumsliga datamängder och datatjänster (EUT L 323, 8.12.2010, s. 11), ändrad genom

—

32011 R 0102: Kommissionens förordning (EU) nr 102/2011 av den 4 februari 2011 (EUT L 31, 5.2.2011, s. 13).”

Artikel 2

Texterna till kommissionens förordningar (EG) nr 976/2009, (EU) nr 268/2010, (EU) nr 1088/2010, (EU) nr 1089/2010 och (EU) nr 102/2011 på isländska och norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltiga.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den ... under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (7).

Artikel 4

Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

Ordförande

Sekreterarna för gemensamma EES-kommittén

---

(1)  EUT L ...

1

(2)  EUT L 274, 20.10.2009, s. 9.

2

(3)  EUT L 83, 30.3.2010, s. 8.

3

(4)  EUT L 323, 8.12.2010, s. 1.

4

(5)  EUT L 323, 8.12.2010, s. 11.

5

(6)  EUT L 31, 5.2.2011, s. 13.

6

(7)  [Inga konstitutionella krav angivna.] [Konstitutionella krav finns angivna.]

7

---

FÖRORDNINGAR

| 2.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/5

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 705/2012

av den 1 augusti 2012

om genomförande av artikel 11.4 i förordning (EU) nr 753/2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, grupper, företag och enheter med anledning av situationen i Afghanistan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 753/2011 av den 1 augusti 2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, grupper, företag och enheter med anledning av situationen i Afghanistan (1), särskilt artikel 11.4, och

av följande skäl:

| (1) | Den 1 augusti 2011 antog rådet förordning (EU) nr 753/2011. |
| --- | --- |

(1)

Den 1 augusti 2011 antog rådet förordning (EU) nr 753/2011.

| (2) | Den 19 juli 2012 strök kommittén som inrättats i enlighet med punkt 30 i Förenta nationernas säkerhetsrådets resolution 1988 (2011) två personer från förteckningen över de personer, grupper, företag och enheter som omfattas av restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

(2)

Den 19 juli 2012 strök kommittén som inrättats i enlighet med punkt 30 i Förenta nationernas säkerhetsrådets resolution 1988 (2011) två personer från förteckningen över de personer, grupper, företag och enheter som omfattas av restriktiva åtgärder.

| (3) | Bilaga I till förordning (EU) nr 753/2011 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I till förordning (EU) nr 753/2011 bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppgifterna för de personer som förtecknas i bilagan till denna förordning ska strykas från förteckningen i bilaga I till förordning (EU) nr 753/2011.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 augusti 2012.

På rådets vägnar

A. D. MAVROYIANNIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 199, 2.8.2011, s. 1.

1

---

BILAGA

Uppgifter som avses i artikel 1

| 1. | Tahis (alias Tahib). |
| --- | --- |

1.

Tahis (alias Tahib).

| 2. | Abdul Wasay Mu’tasim Agha (alias a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem). |
| --- | --- |

2.

Abdul Wasay Mu’tasim Agha (alias a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem).

---

| 2.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/7

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 706/2012

av den 1 augusti 2012

om ändring för hundrasjuttiofemte gången av rådets förordning (EG) nr 881/2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 881/2002 av den 27 maj 2002 om införande av vissa särskilda restriktiva åtgärder mot vissa med nätverket al-Qaida associerade personer och enheter (1), särskilt artiklarna 7.1 a och 7a.5, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallat penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 förtecknas de personer, grupper och enheter som omfattas av frysning av tillgångar (tidigare även kallat penningmedel) och ekonomiska resurser enligt den förordningen.

| (2) | Den 20 juli 2012 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att stryka en fysisk person från sin förteckning över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser efter att ha tagit hänsyn till de begäranden om strykning som inlämnats av den berörda personen och till den sammanfattande rapport som utarbetats av ombudsmannen i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 1904(2009). Den beslutade även att ändra uppgifterna för två poster i förteckningen. |
| --- | --- |

(2)

Den 20 juli 2012 beslutade FN:s säkerhetsråds sanktionskommitté att stryka en fysisk person från sin förteckning över personer, grupper och enheter som bör omfattas av frysningen av tillgångar och ekonomiska resurser efter att ha tagit hänsyn till de begäranden om strykning som inlämnats av den berörda personen och till den sammanfattande rapport som utarbetats av ombudsmannen i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 1904(2009). Den beslutade även att ändra uppgifterna för två poster i förteckningen.

| (3) | Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 augusti 2012.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Chef för tjänsten för utrikespolitiska instrument

---

(1)  EGT L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 881/2002 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande utgå:
  ”Ali Mohamed El Heit (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali di Roma c) Ali Il Barbuto). Född den a) 20 mars 1970, b) 30 januari 1971 i Rouiba, Algeriet. Adress: 3 Via Ajraghi Milano, Italien. Övriga upplysningar: moderns namn är Hamadche Zoulicha. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.” |
| --- | --- |

1.

Under rubriken ”Fysiska personer” ska följande utgå:

”Ali Mohamed El Heit (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali di Roma c) Ali Il Barbuto). Född den a) 20 mars 1970, b) 30 januari 1971 i Rouiba, Algeriet. Adress: 3 Via Ajraghi Milano, Italien. Övriga upplysningar: moderns namn är Hamadche Zoulicha. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 17 mars 2004.”

| 2. | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adress: Sudan. Född den 4 december 1964 i Tabarka, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L335915 (tunisiskt pass utfärdat den 8 november 1996 som upphörde att gälla den 7 november 2001). Övriga upplysningar: anses av de italienska myndigheterna vara på flykt undan rättvisan (sedan november 2009). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.” ersättas med följande:
  ”Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adress: Sudan. Född den 4 december 1964 i Tabarka, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L335915 (tunisiskt pass utfärdat i Milano den 8 november 1996 som upphörde att gälla den 7 november 2001). Övriga upplysningar: avreste från Sudan till Tunisien 2011. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.” |
| --- | --- |

2.

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adress: Sudan. Född den 4 december 1964 i Tabarka, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L335915 (tunisiskt pass utfärdat den 8 november 1996 som upphörde att gälla den 7 november 2001). Övriga upplysningar: anses av de italienska myndigheterna vara på flykt undan rättvisan (sedan november 2009). Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.” ersättas med följande:

”Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adress: Sudan. Född den 4 december 1964 i Tabarka, Tunisien. Tunisisk medborgare. Pass nr L335915 (tunisiskt pass utfärdat i Milano den 8 november 1996 som upphörde att gälla den 7 november 2001). Övriga upplysningar: avreste från Sudan till Tunisien 2011. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 25 juni 2003.”

| 3. | Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (alias a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim ’Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa’, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi.) Titel: Dr. Adress: Irak. Född 1971 i Samarra, Irak. Irakisk medborgare. Övriga upplysningar: a) Ledare för Al-Qaida in Iraq (AQI), b) för närvarande baserad i Irak, c) ansvarig för förvaltningen och ledningen av AQI:s storskaliga operationer, d) mest känd under täcknamnet Abu Du’a eller Abu Duaa’. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 5 oktober 2011” ersättas med följande:
  ”Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (alias a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim’ Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Titel: Dr. Adress: Irak. Född 1971 i a) Samarra, Irak, b) Irak. Irakisk medborgare. Övriga upplysningar: a) ledare för Al-Qaida in Iraq, b) för närvarande baserad i Irak, c) mest känd under täcknamnet Abu Du’a eller Abu Duaa’. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 5 oktober 2011.” |
| --- | --- |

3.

Under rubriken ”Fysiska personer” ska ”Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (alias a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim ’Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa’, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi.) Titel: Dr. Adress: Irak. Född 1971 i Samarra, Irak. Irakisk medborgare. Övriga upplysningar: a) Ledare för Al-Qaida in Iraq (AQI), b) för närvarande baserad i Irak, c) ansvarig för förvaltningen och ledningen av AQI:s storskaliga operationer, d) mest känd under täcknamnet Abu Du’a eller Abu Duaa’. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 5 oktober 2011” ersättas med följande:

”Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (alias a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim’ Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Titel: Dr. Adress: Irak. Född 1971 i a) Samarra, Irak, b) Irak. Irakisk medborgare. Övriga upplysningar: a) ledare för Al-Qaida in Iraq, b) för närvarande baserad i Irak, c) mest känd under täcknamnet Abu Du’a eller Abu Duaa’. Dag som avses i artikel 2a.4 b: den 5 oktober 2011.”

---

| 2.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/9

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 707/2012

av den 1 augusti 2012

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 augusti 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MK | 58,9 |
| TR | 55,3 |
| XS | 32,3 |
| ZZ | 48,8 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 100,7 |
| ZZ | 77,3 |
| 0709 93 10 | TR | 107,5 |
| ZZ | 107,5 |
| 0805 50 10 | AR | 92,1 |
| TR | 91,0 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 101,9 |
| ZZ | 95,4 |
| 0806 10 10 | EG | 227,2 |
| IL | 176,8 |
| IN | 210,3 |
| MA | 251,0 |
| MX | 301,8 |
| TR | 146,5 |
| ZZ | 218,9 |
| 0808 10 80 | AR | 187,9 |
| BR | 91,9 |
| CL | 115,4 |
| NZ | 129,0 |
| US | 181,3 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 136,7 |
| 0808 30 90 | AR | 200,3 |
| CL | 135,9 |
| ZA | 117,3 |
| ZZ | 151,2 |
| 0809 29 00 | TR | 397,6 |
| ZZ | 397,6 |
| 0809 30 | TR | 167,9 |
| ZZ | 167,9 |
| 0809 40 05 | BA | 62,1 |
| IL | 60,5 |
| ZZ | 61,3 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MK

58,9

TR

55,3

XS

32,3

ZZ

48,8

0707 00 05

MK

53,8

TR

100,7

ZZ

77,3

0709 93 10

TR

107,5

ZZ

107,5

0805 50 10

AR

92,1

TR

91,0

UY

96,7

ZA

101,9

ZZ

95,4

0806 10 10

EG

227,2

IL

176,8

IN

210,3

MA

251,0

MX

301,8

TR

146,5

ZZ

218,9

0808 10 80

AR

187,9

BR

91,9

CL

115,4

NZ

129,0

US

181,3

ZA

114,5

ZZ

136,7

0808 30 90

AR

200,3

CL

135,9

ZA

117,3

ZZ

151,2

0809 29 00

TR

397,6

ZZ

397,6

0809 30

TR

167,9

ZZ

167,9

0809 40 05

BA

62,1

IL

60,5

ZZ

61,3

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 2.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/11

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT 2012/454/GUSP

av den 1 augusti 2012

om genomförande av beslut 2011/486/Gusp om restriktiva åtgärder mot vissa personer, grupper, företag och enheter med anledning av situationen i Afghanistan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 31.2,

med beaktande av rådets beslut 2011/486/Gusp av den 1 augusti 2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, grupper, företag och enheter med anledning av situationen i Afghanistan (1), särskilt artikel 5, och

av följande skäl:

| (1) | Den 1 augusti 2011 antog rådet beslut 2011/486/Gusp. |
| --- | --- |

(1)

Den 1 augusti 2011 antog rådet beslut 2011/486/Gusp.

| (2) | Den 19 juli 2012 strök kommittén som inrättats i enlighet med punkt 30 i Förenta nationernas säkerhetsrådets resolution 1988 (2011) två personer från förteckningen över de personer, grupper, företag och enheter som omfattas av restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

(2)

Den 19 juli 2012 strök kommittén som inrättats i enlighet med punkt 30 i Förenta nationernas säkerhetsrådets resolution 1988 (2011) två personer från förteckningen över de personer, grupper, företag och enheter som omfattas av restriktiva åtgärder.

| (3) | Bilagan till beslut 2011/486/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Bilagan till beslut 2011/486/Gusp bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppgifterna för de personer som förtecknas i bilagan till detta beslut ska strykas från förteckningen i bilagan till beslut 2011/486/Gusp.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 1 augusti 2012.

På rådets vägnar

A. D. MAVROYIANNIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 199, 2.8.2011, s. 57.

1

---

BILAGA

UPPGIFTER SOM AVSES I ARTIKEL 1

| 1. | Tahis (alias Tahib). |
| --- | --- |

1.

Tahis (alias Tahib).

| 2. | Abdul Wasay Mu’tasim Agha, (alias a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem). |
| --- | --- |

2.

Abdul Wasay Mu’tasim Agha, (alias a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem).

---

III Andra akter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

| 2.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/13

---

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHETS BESLUT

nr 98/10/KOL

av den 24 mars 2010

om ändring, för åttioförsta gången, av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd, genom införande av ett kapitel om kriterier för en ingående bedömning av regionalstöd till stora investeringsprojekt

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (1) HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (2), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (3), särskilt artikel 24 och artikel 5.2 b, och av följande skäl:

Enligt artikel 24 i övervakningsavtalet ska övervakningsmyndigheten ge verkan åt bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet.

Enligt artikel 5.2 b i övervakningsavtalet ska övervakningsmyndigheten utfärda meddelanden eller riktlinjer i frågor som behandlas i EES-avtalet, om EES-avtalet eller övervakningsavtalet uttryckligen föreskriver det eller om övervakningsmyndigheten anser det nödvändigt.

Övervakningsmyndigheten antog den 19 januari 1994 procedurregler och materiella regler inom området för statligt stöd (4).

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) antog den 24 juni 2009 ett meddelande om kriterier för en ingående bedömning av regionalstöd till stora investeringsprojekt (5).

Kommissionens meddelande är av betydelse även för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Det är nödvändigt att trygga en enhetlig tillämpning av reglerna om statligt stöd i hela Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Enligt punkt II under rubriken ”Allmänt” i slutet av bilaga XV till EES-avtalet ska övervakningsmyndigheten efter samråd med kommissionen anta rättsakter som motsvarar de som antagits av kommissionen.

Övervakningsmyndigheten har samrått med kommissionen. Den har även rådfrågat Eftastaterna i den aktuella frågan, genom en skrivelse av den 12 mars 2010 (ref. nr 549988, 549990 och 549991).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Riktlinjerna för statligt stöd ska ändras genom införande av ett kapitel om kriterier för en ingående bedömning av regionalstöd till stora investeringsprojekt. Texten till det nya kapitlet finns i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Endast den engelska texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 24 mars 2010.

För Eftas övervakningsmyndighet

Per SANDERUD

Ordförande

Kurt JÄGER

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Nedan kallad övervakningsmyndigheten.

1

övervakningsmyndigheten

(2)  Nedan kallat EES-avtalet.

2

EES-avtalet

(3)  Nedan kallat övervakningsavtalet.

3

övervakningsavtalet

(4)  Riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet och artikel 1 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet, antagna och utfärdade av övervakningsmyndigheten den 19 januari 1994 och offentliggjorda i EGT L 231, 3.9.1994, s. 1 och i EES-supplement nr 32, 3.9.1994, s. 1. Nedan kallade riktlinjerna för statligt stöd. En uppdaterad version av riktlinjerna för statligt stöd finns på övervakningsmyndighetens webbplats http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines

4

riktlinjerna för statligt stöd

(5)  EUT C 223, 16.9.2009, s. 3.

5

---

BILAGA

KRITERIER FÖR EN INGÅENDE BEDÖMNING AV REGIONALSTÖD TILL STORA INVESTERINGSPROJEKT
   (1)

1.   Inledning

1.1   Allmänna regler för regionala stödåtgärder

| (1) | I kapitlet om statligt regionalstöd 2007–2013 (nedan kallade regionalstödsriktlinjerna) i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd klargörs övervakningsmyndighetens allmänna inställning vad gäller statligt regionalstöd (2). Enligt villkoren i regionalstödsriktlinjerna, och utan hinder av de negativa effekter som statligt regionalstöd kan ha på handel och konkurrens, kan övervakningsmyndigheten betrakta statligt stöd som förenligt med EES-avtalet om det beviljas för att främja den ekonomiska utvecklingen i vissa mindre gynnade områden i EES. |
| --- | --- |

(1)

I kapitlet om statligt regionalstöd 2007–2013 (nedan kallade regionalstödsriktlinjerna) i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd klargörs övervakningsmyndighetens allmänna inställning vad gäller statligt regionalstöd (2). Enligt villkoren i regionalstödsriktlinjerna, och utan hinder av de negativa effekter som statligt regionalstöd kan ha på handel och konkurrens, kan övervakningsmyndigheten betrakta statligt stöd som förenligt med EES-avtalet om det beviljas för att främja den ekonomiska utvecklingen i vissa mindre gynnade områden i EES.

| (2) | I allmänhet tas i regionalstödsriktlinjerna hänsyn till hur allvarliga problemen är som påverkar utvecklingen i de berörda regionerna genom att man inför särskilda regionala stödtak. Dessa högsta stödnivåer uppgår till mellan 10 % och 50 % av de stödberättigande kostnaderna, vilka främst grundas på de berörda regionernas BNP per capita, men ger också Eftastaterna viss flexibilitet när det gäller att ta hänsyn till lokala villkor. De regionala stödkartorna för varje Eftastat offentliggörs på övervakningsmyndighetens webbplats (3). Dessa graderade stödnivåer speglar i grunden den avvägning övervakningsmyndigheten måste göra mellan, å ena sidan, de positiva effekter som det regionala investeringsstödet kan få, särskilt när det gäller att främja sammanhållning genom att dra till sig investeringar till mindre gynnade områden och, å andra sidan, begränsningen av de potentiella negativa effekter som kan uppstå när sådant stöd ges till enskilda företag, exempelvis negativa effekter för andra ekonomiska aktörer och för regioner vars relativa konkurrensfördel minskar på motsvarande sätt. |
| --- | --- |

(2)

I allmänhet tas i regionalstödsriktlinjerna hänsyn till hur allvarliga problemen är som påverkar utvecklingen i de berörda regionerna genom att man inför särskilda regionala stödtak. Dessa högsta stödnivåer uppgår till mellan 10 % och 50 % av de stödberättigande kostnaderna, vilka främst grundas på de berörda regionernas BNP per capita, men ger också Eftastaterna viss flexibilitet när det gäller att ta hänsyn till lokala villkor. De regionala stödkartorna för varje Eftastat offentliggörs på övervakningsmyndighetens webbplats (3). Dessa graderade stödnivåer speglar i grunden den avvägning övervakningsmyndigheten måste göra mellan, å ena sidan, de positiva effekter som det regionala investeringsstödet kan få, särskilt när det gäller att främja sammanhållning genom att dra till sig investeringar till mindre gynnade områden och, å andra sidan, begränsningen av de potentiella negativa effekter som kan uppstå när sådant stöd ges till enskilda företag, exempelvis negativa effekter för andra ekonomiska aktörer och för regioner vars relativa konkurrensfördel minskar på motsvarande sätt.

| (3) | Ett stort investeringsprojekt är en nyinvestering med stödberättigande kostnader som överstiger 50 miljoner EUR (4). Stora investeringsprojekt påverkas mindre av de nackdelar som kännetecknar mindre gynnade områden än investeringsprojekt av en mindre omfattning. Det finns en ökad risk för att handeln påverkas av stora investeringsprojekt och därmed en risk för en kraftigare snedvridning gentemot konkurrenter i andra regioner. Vid stora investeringar finns också en risk för att stödbeloppet i dessa projekt överstiger det minimum som krävs för att kompensera de regionala nackdelarna och att statligt stöd till dessa projekt kan ge upphov till snedvridande effekter (såsom ineffektiva lokaliseringsval), till en ökad snedvridning av konkurrensen och, eftersom stöd innebär en kostsam överföring från skattebetalarna till stödmottagarna, till nettoförluster för välfärden, med andra ord att stödets kostnad är större än värdet av dess fördelar för konsumenter och producenter. |
| --- | --- |

(3)

Ett stort investeringsprojekt är en nyinvestering med stödberättigande kostnader som överstiger 50 miljoner EUR (4). Stora investeringsprojekt påverkas mindre av de nackdelar som kännetecknar mindre gynnade områden än investeringsprojekt av en mindre omfattning. Det finns en ökad risk för att handeln påverkas av stora investeringsprojekt och därmed en risk för en kraftigare snedvridning gentemot konkurrenter i andra regioner. Vid stora investeringar finns också en risk för att stödbeloppet i dessa projekt överstiger det minimum som krävs för att kompensera de regionala nackdelarna och att statligt stöd till dessa projekt kan ge upphov till snedvridande effekter (såsom ineffektiva lokaliseringsval), till en ökad snedvridning av konkurrensen och, eftersom stöd innebär en kostsam överföring från skattebetalarna till stödmottagarna, till nettoförluster för välfärden, med andra ord att stödets kostnad är större än värdet av dess fördelar för konsumenter och producenter.

| (4) | I regionalstödsriktlinjerna anges särskilda regler för regionalstöd till stora investeringsprojekt (5). I regionalstödsriktlinjerna föreskrivs att de regionala stödtaken för dessa stora investeringsprojekt automatiskt och gradvist ska justeras nedåt för att begränsa snedvridningen av konkurrensen till en nivå som generellt kan antas uppvägas av de fördelar stödet ger i form av utveckling för de berörda regionerna (6). |
| --- | --- |

(4)

I regionalstödsriktlinjerna anges särskilda regler för regionalstöd till stora investeringsprojekt (5). I regionalstödsriktlinjerna föreskrivs att de regionala stödtaken för dessa stora investeringsprojekt automatiskt och gradvist ska justeras nedåt för att begränsa snedvridningen av konkurrensen till en nivå som generellt kan antas uppvägas av de fördelar stödet ger i form av utveckling för de berörda regionerna (6).

| (5) | Vidare ska Eftastaterna göra en individuell anmälan av allt stöd som ges till investeringsprojekt om det föreslagna stödet överstiger det högsta tillåtna stödbelopp som kan beviljas för en investering med stödberättigande utgifter på 100 miljoner EUR enligt tillämpliga regler (tröskelvärden för anmälningar) (7). I dessa anmälda ärenden kontrollerar övervakningsmyndigheten särskilt stödnivåerna, förenligheten med de allmänna kriterierna i regionalstödsriktlinjerna och om den anmälda investeringen leder till en betydande ökning av produktionskapaciteten, samtidigt som den riktar sig till en underpresterande marknad eller t.o.m. en marknad på tillbakagång, eller gynnar företag med höga marknadsandelar. |
| --- | --- |

(5)

Vidare ska Eftastaterna göra en individuell anmälan av allt stöd som ges till investeringsprojekt om det föreslagna stödet överstiger det högsta tillåtna stödbelopp som kan beviljas för en investering med stödberättigande utgifter på 100 miljoner EUR enligt tillämpliga regler (tröskelvärden för anmälningar) (7). I dessa anmälda ärenden kontrollerar övervakningsmyndigheten särskilt stödnivåerna, förenligheten med de allmänna kriterierna i regionalstödsriktlinjerna och om den anmälda investeringen leder till en betydande ökning av produktionskapaciteten, samtidigt som den riktar sig till en underpresterande marknad eller t.o.m. en marknad på tillbakagång, eller gynnar företag med höga marknadsandelar.

1.2   Regionala stödåtgärder som omfattas av en ingående bedömning

| (6) | Trots den automatiska nedtrappningen kan regionalstöd för stora investeringsprojekt som omfattar stora belopp i vissa fall ändå ha betydande påverkan på handeln och leda till påtagliga snedvridningar av konkurrensen. Av denna orsak var det tidigare övervakningsmyndighetens politik att inte bevilja stöd för stora investeringsprojekt som översteg följande gränsvärden (8):






  — | Stödmottagaren har mer än 25 % av försäljningen av berörda produkter på berörda marknader, eller |
| --- | --- | --- |

(6)

Trots den automatiska nedtrappningen kan regionalstöd för stora investeringsprojekt som omfattar stora belopp i vissa fall ändå ha betydande påverkan på handeln och leda till påtagliga snedvridningar av konkurrensen. Av denna orsak var det tidigare övervakningsmyndighetens politik att inte bevilja stöd för stora investeringsprojekt som översteg följande gränsvärden (8):

—

Stödmottagaren har mer än 25 % av försäljningen av berörda produkter på berörda marknader, eller

| — | den produktionskapacitet som skapas genom projektet motsvarar mer än 5 % av marknaden, medan den genomsnittliga årliga tillväxttakten på berörda marknader legat under den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten inom EES. |
| --- | --- |

—

den produktionskapacitet som skapas genom projektet motsvarar mer än 5 % av marknaden, medan den genomsnittliga årliga tillväxttakten på berörda marknader legat under den genomsnittliga årliga BNP-tillväxten inom EES.

| (7) | I de nuvarande regionalstödsriktlinjerna har övervakningsmyndigheten valt en mer skräddarsydd strategi för att på ett så konkret sätt som möjligt kunna överväga sammanhållning och andra fördelar från dessa projekt. Dessa eventuella fördelar måste dock vägas mot de sannolika negativa effekterna på handel och konkurrens, som också bör identifieras på ett så konkret sätt som möjligt. I punkt 57 i regionalstödsriktlinjerna anges därför att övervakningsmyndigheten kommer att genomföra ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 1.2 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet för ärenden som överstiger gränsvärdena för anmälningar och som uppfyller ett eller båda villkoren i punkt 57 a och b i regionalstödsriktlinjerna (gränsvärdena för en ingående bedömning som är desamma som de gränsvärden som beskrivs i punkt 6 i detta kapitel). I dessa fall är syftet med det formella granskningsförfarandet att i detalj kontrollera ”att stödet är nödvändigt för att skapa en stimulanseffekt på investeringen och att fördelarna med stödåtgärden uppväger den snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan avtalsslutande parter som blir följden” (9). |
| --- | --- |

(7)

I de nuvarande regionalstödsriktlinjerna har övervakningsmyndigheten valt en mer skräddarsydd strategi för att på ett så konkret sätt som möjligt kunna överväga sammanhållning och andra fördelar från dessa projekt. Dessa eventuella fördelar måste dock vägas mot de sannolika negativa effekterna på handel och konkurrens, som också bör identifieras på ett så konkret sätt som möjligt. I punkt 57 i regionalstödsriktlinjerna anges därför att övervakningsmyndigheten kommer att genomföra ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 1.2 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet för ärenden som överstiger gränsvärdena för anmälningar och som uppfyller ett eller båda villkoren i punkt 57 a och b i regionalstödsriktlinjerna (gränsvärdena för en ingående bedömning som är desamma som de gränsvärden som beskrivs i punkt 6 i detta kapitel). I dessa fall är syftet med det formella granskningsförfarandet att i detalj kontrollera ”att stödet är nödvändigt för att skapa en stimulanseffekt på investeringen och att fördelarna med stödåtgärden uppväger den snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan avtalsslutande parter som blir följden” (9).

| (8) | I fotnot 55 i regionalstödsriktlinjerna anger övervakningsmyndigheten att den ”kan komma att utarbeta närmare vägledning om de kriterier som den kommer att beakta vid denna bedömning”. På följande sidor ger övervakningsmyndigheten vägledning om vilken typ av information den kan tänkas kräva in, och vilken metodik den kommer att välja för åtgärder som ska detaljbedömas. I enlighet med kommissionens handlingsplan för statligt stöd (10) kommer övervakningsmyndigheten att genomföra en övergripande bedömning av stödet på grundval av dess positiva och negativa effekter för att avgöra om stödåtgärden kan godkännas i sin helhet. |
| --- | --- |

(8)

I fotnot 55 i regionalstödsriktlinjerna anger övervakningsmyndigheten att den ”kan komma att utarbeta närmare vägledning om de kriterier som den kommer att beakta vid denna bedömning”. På följande sidor ger övervakningsmyndigheten vägledning om vilken typ av information den kan tänkas kräva in, och vilken metodik den kommer att välja för åtgärder som ska detaljbedömas. I enlighet med kommissionens handlingsplan för statligt stöd (10) kommer övervakningsmyndigheten att genomföra en övergripande bedömning av stödet på grundval av dess positiva och negativa effekter för att avgöra om stödåtgärden kan godkännas i sin helhet.

| (9) | Detaljbedömningen bör stå i proportion till de potentiella snedvridningar som stödet kan ge upphov till. Det innebär att bedömningens omfattning kommer att bero på typ av ärende. Det slags bevisföring och den nivå som krävs kommer också att bero på det enskilda ärendets egenskaper. Övervakningsmyndigheten kan bland annat, utan att frångå bestämmelserna som reglerar genomförandet av den formella granskningen enligt artiklarna 6 och 7 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet, uppmana Eftastaterna att lämna oberoende studier som bekräftar uppgifterna i anmälan eller söka råd från andra ekonomiska aktörer som är verksamma på de relevanta marknaderna eller från experter inom regional utveckling. Vidare välkomnas synpunkter från berörda parter under den formella granskningen. Övervakningsmyndigheten kommer att fastställa de huvudfrågor där den söker råd vid inledningen av förfarandet. |
| --- | --- |

(9)

Detaljbedömningen bör stå i proportion till de potentiella snedvridningar som stödet kan ge upphov till. Det innebär att bedömningens omfattning kommer att bero på typ av ärende. Det slags bevisföring och den nivå som krävs kommer också att bero på det enskilda ärendets egenskaper. Övervakningsmyndigheten kan bland annat, utan att frångå bestämmelserna som reglerar genomförandet av den formella granskningen enligt artiklarna 6 och 7 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet, uppmana Eftastaterna att lämna oberoende studier som bekräftar uppgifterna i anmälan eller söka råd från andra ekonomiska aktörer som är verksamma på de relevanta marknaderna eller från experter inom regional utveckling. Vidare välkomnas synpunkter från berörda parter under den formella granskningen. Övervakningsmyndigheten kommer att fastställa de huvudfrågor där den söker råd vid inledningen av förfarandet.

| (10) | Detta kapitel är avsett att säkra insyn och förutsägbarhet vid övervakningsmyndighetens beslutsfattande och lika behandling av Eftastaterna. Övervakningsmyndigheten förbehåller sig möjligheten att ändra och se över dessa riktlinjer mot bakgrund av sina erfarenheter. |
| --- | --- |

(10)

Detta kapitel är avsett att säkra insyn och förutsägbarhet vid övervakningsmyndighetens beslutsfattande och lika behandling av Eftastaterna. Övervakningsmyndigheten förbehåller sig möjligheten att ändra och se över dessa riktlinjer mot bakgrund av sina erfarenheter.

2.   Stödets positiva effekter

2.1   Stödets syfte

| (11) | Regionalstödet har en målsättning i det gemensammas intresse som återspeglar en strävan till lika fördelning, nämligen att främja ekonomisk sammanhållning genom att bidra till att minska skillnaden mellan utvecklingsnivåerna inom EES olika regioner. I punkt 2 i regionalstödsriktlinjerna anges följande: ”Det statliga regionalstödet gynnar den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EES-länderna och EES som helhet genom att söka avhjälpa de nackdelar mindre gynnade områden har.” I punkt 3 i regionalstödsriktlinjerna anges följande: ”Statligt regionalt investeringsstöd har till syfte att stödja utvecklingen av mindre gynnade områden genom att främja investeringar och skapande av sysselsättning. Sådant stöd gynnar utvidgning och diversifiering av den ekonomiska verksamhet som bedrivs av företag i de mindre gynnade områdena, särskilt genom att det främjar etablering av nya företag.” |
| --- | --- |

(11)

Regionalstödet har en målsättning i det gemensammas intresse som återspeglar en strävan till lika fördelning, nämligen att främja ekonomisk sammanhållning genom att bidra till att minska skillnaden mellan utvecklingsnivåerna inom EES olika regioner. I punkt 2 i regionalstödsriktlinjerna anges följande: ”Det statliga regionalstödet gynnar den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EES-länderna och EES som helhet genom att söka avhjälpa de nackdelar mindre gynnade områden har.” I punkt 3 i regionalstödsriktlinjerna anges följande: ”Statligt regionalt investeringsstöd har till syfte att stödja utvecklingen av mindre gynnade områden genom att främja investeringar och skapande av sysselsättning. Sådant stöd gynnar utvidgning och diversifiering av den ekonomiska verksamhet som bedrivs av företag i de mindre gynnade områdena, särskilt genom att det främjar etablering av nya företag.”

| (12) | För de stora investeringsprojekt som uppfyller gränsvärdena för en ingående bedömning kommer Eftastaterna att uppmanas att påvisa att stödet kommer att riktas för att uppfylla målet om likafördelning. Eftastaterna kommer därför att behöva motivera investeringsprojektets bidrag till utvecklingen av den berörda regionen. |
| --- | --- |

(12)

För de stora investeringsprojekt som uppfyller gränsvärdena för en ingående bedömning kommer Eftastaterna att uppmanas att påvisa att stödet kommer att riktas för att uppfylla målet om likafördelning. Eftastaterna kommer därför att behöva motivera investeringsprojektets bidrag till utvecklingen av den berörda regionen.

| (13) | Även om regionalstöd i första hand syftar till att främja målen om likafördelning, såsom i fråga om ekonomisk sammanhållning, kan regionalstöd också användas för att lösa frågor som gäller marknadsmisslyckanden. Regionala nackdelar kan kopplas till marknadsmisslyckanden som ofullständig information, samordningsproblem, svårigheter för stödmottagaren att tillgodogöra sig investeringar i kollektiva nyttigheter eller externa effekter från investeringar. När ett regionalstöd, förutom syftet med likafördelning, försöker komma till rätta med effektivitetsproblem, kommer stödets övergripande positiva effekt att betraktas som större. |
| --- | --- |

(13)

Även om regionalstöd i första hand syftar till att främja målen om likafördelning, såsom i fråga om ekonomisk sammanhållning, kan regionalstöd också användas för att lösa frågor som gäller marknadsmisslyckanden. Regionala nackdelar kan kopplas till marknadsmisslyckanden som ofullständig information, samordningsproblem, svårigheter för stödmottagaren att tillgodogöra sig investeringar i kollektiva nyttigheter eller externa effekter från investeringar. När ett regionalstöd, förutom syftet med likafördelning, försöker komma till rätta med effektivitetsproblem, kommer stödets övergripande positiva effekt att betraktas som större.

| (14) | Följande icke uttömmande förteckning över indikativa kriterier kan användas för att påvisa stödets regionala bidrag, i den utsträckning det drar till sig ytterligare investeringar och verksamhet till regionen. Dessa positiva effekter till följd av stödet kan vara både direkta (det skapar t.ex. arbetstillfällen) och indirekta (t.ex. lokal innovation).






  — | Antalet direkta arbetstillfällen som skapas genom investeringen är en viktig indikator på bidraget till den regionala utvecklingen. Hänsyn ska också tas till kvaliteten på de arbetstillfällen som skapas och den kompetensnivå som krävs. |
| --- | --- | --- |

(14)

Följande icke uttömmande förteckning över indikativa kriterier kan användas för att påvisa stödets regionala bidrag, i den utsträckning det drar till sig ytterligare investeringar och verksamhet till regionen. Dessa positiva effekter till följd av stödet kan vara både direkta (det skapar t.ex. arbetstillfällen) och indirekta (t.ex. lokal innovation).

—

Antalet direkta arbetstillfällen som skapas genom investeringen är en viktig indikator på bidraget till den regionala utvecklingen. Hänsyn ska också tas till kvaliteten på de arbetstillfällen som skapas och den kompetensnivå som krävs.

| — | Ett ännu större antal nya arbetstillfällen kan skapas i det lokala nätverket av (under)leverantörer, vilket bidrar till att bättre integrera investeringen i den berörda regionen och säkerställa mer omfattande spillovereffekter. Hänsyn kommer därför också att tas till det antal indirekta arbetstillfällen som skapas. |
| --- | --- |

—

Ett ännu större antal nya arbetstillfällen kan skapas i det lokala nätverket av (under)leverantörer, vilket bidrar till att bättre integrera investeringen i den berörda regionen och säkerställa mer omfattande spillovereffekter. Hänsyn kommer därför också att tas till det antal indirekta arbetstillfällen som skapas.

| — | Ett åtagande från stödmottagaren om att inleda vittomfattande utbildningsverksamhet för att förbättra arbetsstyrkans kompetens (allmän och särskild) kommer att betraktas som en faktor som bidrar till regional utveckling. Tonvikt kommer att läggas på utbildning som förbättrar kunskaperna och anställningsbarheten för anställda utanför företaget. Allmän eller särskild utbildning för vilken utbildningsstöd har godkänts kommer inte att räknas som en positiv effekt till följd av regionalstödet för att undvika att det räknas dubbelt. |
| --- | --- |

—

Ett åtagande från stödmottagaren om att inleda vittomfattande utbildningsverksamhet för att förbättra arbetsstyrkans kompetens (allmän och särskild) kommer att betraktas som en faktor som bidrar till regional utveckling. Tonvikt kommer att läggas på utbildning som förbättrar kunskaperna och anställningsbarheten för anställda utanför företaget. Allmän eller särskild utbildning för vilken utbildningsstöd har godkänts kommer inte att räknas som en positiv effekt till följd av regionalstödet för att undvika att det räknas dubbelt.

| — | Externa stordriftsfördelar eller andra fördelar från en regional utvecklingssynvinkel kan uppstå till följd av närhet (klustereffekt). Kluster eller en anhopning av företag inom samma bransch gör det möjligt för individuella anläggningar att specialisera sig mer, vilket leder till ökad effektivitet. Fysisk närhet underlättar utbytet av information, idéer och kunskap mellan företag. En koncentration av ekonomisk verksamhet drar till sig många arbetssökande, vilket säkerställer att företagen får tillgång till en stor grupp av anställda med olika kompetenser. Tillgång till rättsliga och kommersiella tjänster garanteras, vilket ökar produktiviteten. I allmänhet kan en koncentration av ekonomiska verksamheter igen dra till sig andra investeringar som i sin tur ökar de positiva spillovereffekterna (självförstärkande process). |
| --- | --- |

—

Externa stordriftsfördelar eller andra fördelar från en regional utvecklingssynvinkel kan uppstå till följd av närhet (klustereffekt). Kluster eller en anhopning av företag inom samma bransch gör det möjligt för individuella anläggningar att specialisera sig mer, vilket leder till ökad effektivitet. Fysisk närhet underlättar utbytet av information, idéer och kunskap mellan företag. En koncentration av ekonomisk verksamhet drar till sig många arbetssökande, vilket säkerställer att företagen får tillgång till en stor grupp av anställda med olika kompetenser. Tillgång till rättsliga och kommersiella tjänster garanteras, vilket ökar produktiviteten. I allmänhet kan en koncentration av ekonomiska verksamheter igen dra till sig andra investeringar som i sin tur ökar de positiva spillovereffekterna (självförstärkande process).

| — | I investeringarna ingår teknisk kunskap som kan utgöra en källa till en omfattande tekniköverföring (spillovereffekter i form av kunskaper). Det är mer sannolikt att tekniköverföring till den mottagande regionen äger rum när investeringar görs i teknikintensiva branscher. Nivån och selektiviteten på kunskapsspridningen är också viktig i detta avseende. |
| --- | --- |

—

I investeringarna ingår teknisk kunskap som kan utgöra en källa till en omfattande tekniköverföring (spillovereffekter i form av kunskaper). Det är mer sannolikt att tekniköverföring till den mottagande regionen äger rum när investeringar görs i teknikintensiva branscher. Nivån och selektiviteten på kunskapsspridningen är också viktig i detta avseende.

| — | Projektets bidrag till regionens förmåga att skapa ny teknik genom lokal innovation kan också komma att övervägas. Den nya produktionsanläggningens samarbete med lokala högre utbildningsinstitutioner kan betraktas som positiv i detta avseende. |
| --- | --- |

—

Projektets bidrag till regionens förmåga att skapa ny teknik genom lokal innovation kan också komma att övervägas. Den nya produktionsanläggningens samarbete med lokala högre utbildningsinstitutioner kan betraktas som positiv i detta avseende.

| — | Investeringens varaktighet och eventuella framtida uppföljningsinvesteringar utgör en indikation på att ett företags engagemang i regionen är hållbart. |
| --- | --- |

—

Investeringens varaktighet och eventuella framtida uppföljningsinvesteringar utgör en indikation på att ett företags engagemang i regionen är hållbart.

| (15) | Eftastaterna uppmanas särskilt att förlita sig på utvärderingar från tidigare statliga stödordningar eller stödåtgärder, konsekvensbedömningar som utförts av de beviljande myndigheterna, expertutlåtanden och andra eventuella studier relaterade till det investeringsprojekt som håller på att bedömas. Stödmottagarens affärsplan kan ge information om antal arbetstillfällen som skapats, lön som betalats (ökning i hushållssparandet som en spillovereffekt), försäljningsvolym från lokala producenter, omsättning som investeringen genererat och som regionen eventuellt gynnats av genom ytterligare skatteintäkter. |
| --- | --- |

(15)

Eftastaterna uppmanas särskilt att förlita sig på utvärderingar från tidigare statliga stödordningar eller stödåtgärder, konsekvensbedömningar som utförts av de beviljande myndigheterna, expertutlåtanden och andra eventuella studier relaterade till det investeringsprojekt som håller på att bedömas. Stödmottagarens affärsplan kan ge information om antal arbetstillfällen som skapats, lön som betalats (ökning i hushållssparandet som en spillovereffekt), försäljningsvolym från lokala producenter, omsättning som investeringen genererat och som regionen eventuellt gynnats av genom ytterligare skatteintäkter.

| (16) | Om så är lämpligt ska också övervägas hur det planerade investeringsprojektet förhåller sig till den nationella strategiska referensramen, liksom förhållandet mellan projektet och de verksamhetsprogram som samfinansieras med strukturfonderna. |
| --- | --- |

(16)

Om så är lämpligt ska också övervägas hur det planerade investeringsprojektet förhåller sig till den nationella strategiska referensramen, liksom förhållandet mellan projektet och de verksamhetsprogram som samfinansieras med strukturfonderna.

2.2   Instrumentets lämplighet

| (17) | Statligt stöd i form av investeringsstöd är inte det enda politiska instrumentet som Eftastaterna har tillgång till för att stödja investeringar och skapandet av arbetstillfällen i mindre gynnade områden. Eftastaterna kan använda allmänna stödåtgärder som infrastrukturutveckling, ökad kvalitet på utbildning och träning, eller förbättringar i den allmänna affärsmiljön. |
| --- | --- |

(17)

Statligt stöd i form av investeringsstöd är inte det enda politiska instrumentet som Eftastaterna har tillgång till för att stödja investeringar och skapandet av arbetstillfällen i mindre gynnade områden. Eftastaterna kan använda allmänna stödåtgärder som infrastrukturutveckling, ökad kvalitet på utbildning och träning, eller förbättringar i den allmänna affärsmiljön.

| (18) | Om Eftastaten har övervägt andra politiska alternativa åtgärder, men visar övervakningsmyndigheten vilka fördelarna är med att använda ett selektivt instrument av typen statligt stöd för ett specifikt företag, anses åtgärden vara ett lämpligt instrument. Övervakningsmyndigheten kommer särskilt att ta hänsyn till eventuella konsekvensbedömningar som Eftastaten gjort av den föreslagna åtgärden. |
| --- | --- |

(18)

Om Eftastaten har övervägt andra politiska alternativa åtgärder, men visar övervakningsmyndigheten vilka fördelarna är med att använda ett selektivt instrument av typen statligt stöd för ett specifikt företag, anses åtgärden vara ett lämpligt instrument. Övervakningsmyndigheten kommer särskilt att ta hänsyn till eventuella konsekvensbedömningar som Eftastaten gjort av den föreslagna åtgärden.

2.3   Stimulanseffekt

| (19) | Ett av de viktigaste inslagen i den ingående bedömningen av regionalstöd till stora investeringsprojekt är att bedöma stödåtgärdens stimulanseffekt. Övervakningsmyndigheten kommer att bedöma om det föreslagna stödet är nödvändigt för att producera ”en stimulanseffekt som uppmuntrar till investeringar som annars inte hade gjorts i stödområdena” (11). Denna bedömning kommer att genomföras på två nivåer: i första hand på en allmän förfarandenivå och i andra hand på en mer detaljerad ekonomisk nivå. |
| --- | --- |

(19)

Ett av de viktigaste inslagen i den ingående bedömningen av regionalstöd till stora investeringsprojekt är att bedöma stödåtgärdens stimulanseffekt. Övervakningsmyndigheten kommer att bedöma om det föreslagna stödet är nödvändigt för att producera ”en stimulanseffekt som uppmuntrar till investeringar som annars inte hade gjorts i stödområdena” (11). Denna bedömning kommer att genomföras på två nivåer: i första hand på en allmän förfarandenivå och i andra hand på en mer detaljerad ekonomisk nivå.

| (20) | I punkt 30 i regionalstödsriktlinjerna finns allmänna kriterier för att göra en formell bedömning av regionalstödets stimulanseffekt. Dessa kriterier tillämpas på alla regionalstöd, inte bara regionalstöd för stora investeringsprojekt. |
| --- | --- |

(20)

I punkt 30 i regionalstödsriktlinjerna finns allmänna kriterier för att göra en formell bedömning av regionalstödets stimulanseffekt. Dessa kriterier tillämpas på alla regionalstöd, inte bara regionalstöd för stora investeringsprojekt.

| (21) | När det gäller regionalstöd till stora investeringsprojekt som omfattas av detta kapitel kommer övervakningsmyndigheten att kontrollera i detalj ”att stödet är nödvändigt för att skapa en stimulanseffekt på investeringen” (12). Syftet med denna detaljbedömning är att avgöra om stödet faktiskt bidrar till att ändra stödmottagarens beteende, så att denne genomför (ytterligare) investeringar i den berörda stödregionen. Det finns många giltiga skäl för ett företag att lokalisera sig i en viss region, även om inget stöd beviljas. |
| --- | --- |

(21)

När det gäller regionalstöd till stora investeringsprojekt som omfattas av detta kapitel kommer övervakningsmyndigheten att kontrollera i detalj ”att stödet är nödvändigt för att skapa en stimulanseffekt på investeringen” (12). Syftet med denna detaljbedömning är att avgöra om stödet faktiskt bidrar till att ändra stödmottagarens beteende, så att denne genomför (ytterligare) investeringar i den berörda stödregionen. Det finns många giltiga skäl för ett företag att lokalisera sig i en viss region, även om inget stöd beviljas.

| (22) | Med hänsyn tagen till målet om likafördelning som härrör från sammanhållningspolitiken och i den omfattning stödet bidrar till att uppnå detta mål kan en stimulanseffekt bevisas genom två möjliga scenarion:






  i) | Stödet ger ett incitament att fatta ett positivt investeringsbeslut då en investering som annars inte skulle vara lönsam för företaget någonstans kan genomföras i en stödberättigad region (13). |
| --- | --- | --- |

(22)

Med hänsyn tagen till målet om likafördelning som härrör från sammanhållningspolitiken och i den omfattning stödet bidrar till att uppnå detta mål kan en stimulanseffekt bevisas genom två möjliga scenarion:

i)

Stödet ger ett incitament att fatta ett positivt investeringsbeslut då en investering som annars inte skulle vara lönsam för företaget någonstans kan genomföras i en stödberättigad region (13).

| ii) | Stödet ger ett incitament att välja att lokalisera en planerad investering i den relevanta regionen i stället för någon annanstans, eftersom det uppväger för de nackdelar och kostnader netto som är kopplade till en lokalisering i en stödberättigad region. |
| --- | --- |

ii)

Stödet ger ett incitament att välja att lokalisera en planerad investering i den relevanta regionen i stället för någon annanstans, eftersom det uppväger för de nackdelar och kostnader netto som är kopplade till en lokalisering i en stödberättigad region.

| (23) | Eftastaten bör för övervakningsmyndigheten kunna påvisa förekomsten av en stimulanseffekt av stödet. Den måste kunna lämna tydliga bevis på att stödet faktiskt påverkar valet av investering eller lokalisering. Eftastaten måste kunna specificera vilket scenario som gäller. För att möjliggöra en omfattande bedömning måste Eftastaten inte bara lämna information avseende det projekt som stöds, utan också en omfattande beskrivning av det kontrafaktiska scenariot, enligt vilket inget stöd beviljas av Eftastaten till stödmottagaren. |
| --- | --- |

(23)

Eftastaten bör för övervakningsmyndigheten kunna påvisa förekomsten av en stimulanseffekt av stödet. Den måste kunna lämna tydliga bevis på att stödet faktiskt påverkar valet av investering eller lokalisering. Eftastaten måste kunna specificera vilket scenario som gäller. För att möjliggöra en omfattande bedömning måste Eftastaten inte bara lämna information avseende det projekt som stöds, utan också en omfattande beskrivning av det kontrafaktiska scenariot, enligt vilket inget stöd beviljas av Eftastaten till stödmottagaren.

| (24) | Enligt scenario 1 kan Eftastaten lämna belägg för stödets stimulanseffekt genom att lämna handlingar från företaget som visar att investeringen inte skulle vara lönsam utan stödet och att ingen annan lokalisering än den berörda stödberättigande regionen kan komma att övervägas. |
| --- | --- |

(24)

Enligt scenario 1 kan Eftastaten lämna belägg för stödets stimulanseffekt genom att lämna handlingar från företaget som visar att investeringen inte skulle vara lönsam utan stödet och att ingen annan lokalisering än den berörda stödberättigande regionen kan komma att övervägas.

| (25) | Enligt scenario 2 kan Eftastaten lämna belägg för stödets stimulanseffekt genom att lämna handlingar från företaget som visar att en jämförelse har gjorts mellan kostnader och intäkter till följd av lokaliseringen i den berörda stödberättigade regionen i förhållande till en alternativ region. Övervakningsmyndigheten måste dock anse sådana komparativa scenarion som realistiska. |
| --- | --- |

(25)

Enligt scenario 2 kan Eftastaten lämna belägg för stödets stimulanseffekt genom att lämna handlingar från företaget som visar att en jämförelse har gjorts mellan kostnader och intäkter till följd av lokaliseringen i den berörda stödberättigade regionen i förhållande till en alternativ region. Övervakningsmyndigheten måste dock anse sådana komparativa scenarion som realistiska.

| (26) | Eftastaterna uppmanas särskilt att förlita sig på riskbedömningar (inklusive bedömningen av lokaliseringsspecifika risker), finansiella rapporter, interna affärsplaner, expertutlåtanden och andra studier relaterade till det investeringsprojekt som håller på att bedömas. Handlingar som innehåller information om efterfrågeprognoser, kostnadsprognoser, finansiella prognoser, handlingar som läggs fram för en investeringskommitté och som utformar olika investeringsscenarion eller handlingar som lämnas till finansmarknaderna kan bidra till att kontrollera stimulanseffekten. |
| --- | --- |

(26)

Eftastaterna uppmanas särskilt att förlita sig på riskbedömningar (inklusive bedömningen av lokaliseringsspecifika risker), finansiella rapporter, interna affärsplaner, expertutlåtanden och andra studier relaterade till det investeringsprojekt som håller på att bedömas. Handlingar som innehåller information om efterfrågeprognoser, kostnadsprognoser, finansiella prognoser, handlingar som läggs fram för en investeringskommitté och som utformar olika investeringsscenarion eller handlingar som lämnas till finansmarknaderna kan bidra till att kontrollera stimulanseffekten.

| (27) | I detta sammanhang, och särskilt vad gäller scenario 1, kan lönsamhetsnivån utvärderas med hänvisning till metoder som är sedvanlig praxis i den berörda branschen, och som kan inkludera följande: metoder för att utvärdera projektets nettonuvärde (NPV), internränta (IRR) eller räntabilitet på sysselsatt kapital (ROCE). |
| --- | --- |

(27)

I detta sammanhang, och särskilt vad gäller scenario 1, kan lönsamhetsnivån utvärderas med hänvisning till metoder som är sedvanlig praxis i den berörda branschen, och som kan inkludera följande: metoder för att utvärdera projektets nettonuvärde (NPV), internränta (IRR) eller räntabilitet på sysselsatt kapital (ROCE).

| (28) | Om stödet inte ändrar stödmottagarens beteende genom att stimulera (ytterligare) investeringar i den berörda stödberättigade regionen, uteblir den stimulanseffekt som krävs för att nå det regionala målet. Om stimulanseffekten uteblir kan stödet betraktas som pengar som företaget får gratis. I en ingående bedömning av regionalstöd till stora investeringsprojekt kommer därför stöd inte att godkännas i fall som tyder på att samma investering skulle ha gjorts i regionen också utan stöd. |
| --- | --- |

(28)

Om stödet inte ändrar stödmottagarens beteende genom att stimulera (ytterligare) investeringar i den berörda stödberättigade regionen, uteblir den stimulanseffekt som krävs för att nå det regionala målet. Om stimulanseffekten uteblir kan stödet betraktas som pengar som företaget får gratis. I en ingående bedömning av regionalstöd till stora investeringsprojekt kommer därför stöd inte att godkännas i fall som tyder på att samma investering skulle ha gjorts i regionen också utan stöd.

2.4   Stödets proportionalitet

| (29) | För att regionalstödet ska vara proportionerligt måste stödbeloppet och stödnivån begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att investeringen ska göras i den stödberättigade regionen. |
| --- | --- |

(29)

För att regionalstödet ska vara proportionerligt måste stödbeloppet och stödnivån begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att investeringen ska göras i den stödberättigade regionen.

| (30) | I regionalstödsriktlinjerna garanteras generellt att regionalstödet står i proportion till hur allvarliga problemen är i de stödberättigade regionerna genom att man tillämpar regionala stödtak i allmänhet och en automatiskt, gradvis nedtrappning av dessa regionala stödtak för stora investeringsprojekt (se punkterna 1 och 3). |
| --- | --- |

(30)

I regionalstödsriktlinjerna garanteras generellt att regionalstödet står i proportion till hur allvarliga problemen är i de stödberättigade regionerna genom att man tillämpar regionala stödtak i allmänhet och en automatiskt, gradvis nedtrappning av dessa regionala stödtak för stora investeringsprojekt (se punkterna 1 och 3).

| (31) | För regionala stödärenden som kräver en ingående bedömning krävs en mer detaljerad kontroll av denna allmänna proportionalitetsprincip som finns i regionalstödsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(31)

För regionala stödärenden som kräver en ingående bedömning krävs en mer detaljerad kontroll av denna allmänna proportionalitetsprincip som finns i regionalstödsriktlinjerna.

| (32) | I scenario 1, för ett investeringsincitament, kommer stödet i allmänhet att anses vara proportionerligt om räntabiliteten, på grund av stödet, ligger i linje med den normala avkastning som företaget använder i andra investeringsprojekt, med företagets kapitalkostnader som helhet eller med en avkastning som är vanligt förekommande i den berörda branschen. |
| --- | --- |

(32)

I scenario 1, för ett investeringsincitament, kommer stödet i allmänhet att anses vara proportionerligt om räntabiliteten, på grund av stödet, ligger i linje med den normala avkastning som företaget använder i andra investeringsprojekt, med företagets kapitalkostnader som helhet eller med en avkastning som är vanligt förekommande i den berörda branschen.

| (33) | I scenario 2, för ett lokaliseringsincitament, kommer stödet i allmänhet att anses vara proportionerligt om det motsvarar skillnaden mellan nettokostnaderna för det stödmottagande företaget att investera i den stödberättigande regionen och nettokostnaderna för att investera i alternativa regioner. Hänsyn måste tas till samtliga dessa kostnader och intäkter, som bland annat inkluderar administrativa kostnader, transportkostnader, utbildningskostnader som inte omfattas av utbildningsstöd och också löneskillnader. |
| --- | --- |

(33)

I scenario 2, för ett lokaliseringsincitament, kommer stödet i allmänhet att anses vara proportionerligt om det motsvarar skillnaden mellan nettokostnaderna för det stödmottagande företaget att investera i den stödberättigande regionen och nettokostnaderna för att investera i alternativa regioner. Hänsyn måste tas till samtliga dessa kostnader och intäkter, som bland annat inkluderar administrativa kostnader, transportkostnader, utbildningskostnader som inte omfattas av utbildningsstöd och också löneskillnader.

| (34) | I sista hand leder dessa nettokostnader, som anses vara relaterade till de regionala nackdelarna, till att investeringen får en lägre lönsamhet. Av denna orsak kan de beräkningar som används för att bedöma stimulanseffekten också användas för att bedöma om stödet är proportionerligt. |
| --- | --- |

(34)

I sista hand leder dessa nettokostnader, som anses vara relaterade till de regionala nackdelarna, till att investeringen får en lägre lönsamhet. Av denna orsak kan de beräkningar som används för att bedöma stimulanseffekten också användas för att bedöma om stödet är proportionerligt.

| (35) | Eftastaterna bör kunna påvisa proportionaliteten på grundval av lämpliga handlingar, som de som nämns i punkt 26. |
| --- | --- |

(35)

Eftastaterna bör kunna påvisa proportionaliteten på grundval av lämpliga handlingar, som de som nämns i punkt 26.

| (36) | Inte i något fall får stödnivån överstiga de regionala stödtaken korrigerade genom den nedtrappningsmekanism som anges i regionalstödsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(36)

Inte i något fall får stödnivån överstiga de regionala stödtaken korrigerade genom den nedtrappningsmekanism som anges i regionalstödsriktlinjerna.

3.   Stödets negativa effekter

| (37) | För att bedöma marknadsandelar och potentiell överkapacitet på en marknad med strukturell nedgång behöver övervakningsmyndigheten definiera den relevanta produktmarknaden och den geografiska marknaden. Vanligtvis (14) har de relevanta marknaderna redan definierats för regionalstödsåtgärder som omfattas av en ingående bedömning. |
| --- | --- |

(37)

För att bedöma marknadsandelar och potentiell överkapacitet på en marknad med strukturell nedgång behöver övervakningsmyndigheten definiera den relevanta produktmarknaden och den geografiska marknaden. Vanligtvis (14) har de relevanta marknaderna redan definierats för regionalstödsåtgärder som omfattas av en ingående bedömning.

| (38) | Två viktiga indikatorer på potentiella negativa effekter till följd av stödet har redan identifierats i punkt 57 i regionalstödsriktlinjerna, nämligen höga marknadsandelar och potentiell överkapacitet på en marknad på strukturell tillbakagång. De är kopplade till två teorier om skada i konkurrenssammanhang, genom skapandet av marknadsinflytande respektive genom skapandet eller upprätthållandet av ineffektiva marknadsstrukturer. En första mätning av dessa två indikatorer kommer redan att ha gjorts innan granskningsförfarandet inleds. För att alla inslag ska tas med i den slutliga avvägningen kommer bedömningen av de två indikatorerna att förfinas vid den ingående bedömningen. En tredje indikator på potentiella negativa effekter till följd av stödet som kommer att bedömas ingående är stödets påverkan på handeln. Även om dessa tre indikatorer anses utgöra de viktigaste negativa effekterna som potentiellt följer av regionalstöd till ett stort investeringsprojekt utesluter inte övervakningsmyndigheten att andra indikatorer också kan vara relevanta i särskilda fall. |
| --- | --- |

(38)

Två viktiga indikatorer på potentiella negativa effekter till följd av stödet har redan identifierats i punkt 57 i regionalstödsriktlinjerna, nämligen höga marknadsandelar och potentiell överkapacitet på en marknad på strukturell tillbakagång. De är kopplade till två teorier om skada i konkurrenssammanhang, genom skapandet av marknadsinflytande respektive genom skapandet eller upprätthållandet av ineffektiva marknadsstrukturer. En första mätning av dessa två indikatorer kommer redan att ha gjorts innan granskningsförfarandet inleds. För att alla inslag ska tas med i den slutliga avvägningen kommer bedömningen av de två indikatorerna att förfinas vid den ingående bedömningen. En tredje indikator på potentiella negativa effekter till följd av stödet som kommer att bedömas ingående är stödets påverkan på handeln. Även om dessa tre indikatorer anses utgöra de viktigaste negativa effekterna som potentiellt följer av regionalstöd till ett stort investeringsprojekt utesluter inte övervakningsmyndigheten att andra indikatorer också kan vara relevanta i särskilda fall.

| (39) | Övervakningsmyndigheten kommer att lägga särskild vikt vid de negativa effekter som är kopplade till begreppet marknadsinflytande och överkapacitet i ärenden där stödet ger ett incitament till ändring av investeringsbeslutet, så att ingen investering skulle ha gjorts utan stöd (scenario 1, stimulanseffekten). |
| --- | --- |

(39)

Övervakningsmyndigheten kommer att lägga särskild vikt vid de negativa effekter som är kopplade till begreppet marknadsinflytande och överkapacitet i ärenden där stödet ger ett incitament till ändring av investeringsbeslutet, så att ingen investering skulle ha gjorts utan stöd (scenario 1, stimulanseffekten).

| (40) | Om det av den kontrafaktiska analysen framgår att investeringen skulle ha gjorts även utan stöd, fast eventuellt på en annan ort (scenario 2) och om stödet är proportionerligt, skulle eventuella indikationer på snedvridning, som en hög marknadsandel och en kapacitetsökning på en underpresterande marknad, i princip vara desamma oberoende av stödet. |
| --- | --- |

(40)

Om det av den kontrafaktiska analysen framgår att investeringen skulle ha gjorts även utan stöd, fast eventuellt på en annan ort (scenario 2) och om stödet är proportionerligt, skulle eventuella indikationer på snedvridning, som en hög marknadsandel och en kapacitetsökning på en underpresterande marknad, i princip vara desamma oberoende av stödet.

3.1   Risken för utträngning av privata investerare

3.1.1   Marknadsinflytande

| (41) | När företagen fastställer sina optimala investeringsnivåer på marknader med ett begränsat antal marknadsaktörer (en situation som är vanligt förekommande vid stora investeringsprojekt) tar varje företag hänsyn till de investeringar som deras konkurrenter har gjort. Om ett stöd leder till att ett specifikt företag investerar mer, kan konkurrenterna reagera med att minska sina egna utgifter i det området. Stödet leder i så fall till en utträngning av privata investerare. Om detta i sin tur leder till att dessa konkurrenter försvagas eller måste träda ut från marknaden snedvrider stödet konkurrensen. Enligt vad som anges i punkt 38 görs det skillnad i regionalstödsriktlinjerna mellan ärenden där stödmottagaren har marknadsinflytande och ärenden där stödet leder till en betydande kapacitetsökning på en marknad i nedgång. |
| --- | --- |

(41)

När företagen fastställer sina optimala investeringsnivåer på marknader med ett begränsat antal marknadsaktörer (en situation som är vanligt förekommande vid stora investeringsprojekt) tar varje företag hänsyn till de investeringar som deras konkurrenter har gjort. Om ett stöd leder till att ett specifikt företag investerar mer, kan konkurrenterna reagera med att minska sina egna utgifter i det området. Stödet leder i så fall till en utträngning av privata investerare. Om detta i sin tur leder till att dessa konkurrenter försvagas eller måste träda ut från marknaden snedvrider stödet konkurrensen. Enligt vad som anges i punkt 38 görs det skillnad i regionalstödsriktlinjerna mellan ärenden där stödmottagaren har marknadsinflytande och ärenden där stödet leder till en betydande kapacitetsökning på en marknad i nedgång.

| (42) | Generellt är det mer sannolikt att ett stöd till en stödmottagare på en koncentrerad marknad snedvrider konkurrensen, eftersom varje företags beslut sannolikt påverkar dess konkurrenter mer direkt. Det gäller särskilt om en dominerande marknadsaktör får motta subventioner. Om stödet leder till att stödmottagaren kan behålla eller öka sitt marknadsinflytande (15) kan regionalstöd för stora investeringsprojekt få en avskräckande effekt på konkurrenternas investeringsbeslut och ge upphov till snedvridningar av konkurrensen. Eftersom det skulle vara till skada för konsumenterna vill övervakningsmyndigheten begränsa statligt stöd till företag med marknadsinflytande. |
| --- | --- |

(42)

Generellt är det mer sannolikt att ett stöd till en stödmottagare på en koncentrerad marknad snedvrider konkurrensen, eftersom varje företags beslut sannolikt påverkar dess konkurrenter mer direkt. Det gäller särskilt om en dominerande marknadsaktör får motta subventioner. Om stödet leder till att stödmottagaren kan behålla eller öka sitt marknadsinflytande (15) kan regionalstöd för stora investeringsprojekt få en avskräckande effekt på konkurrenternas investeringsbeslut och ge upphov till snedvridningar av konkurrensen. Eftersom det skulle vara till skada för konsumenterna vill övervakningsmyndigheten begränsa statligt stöd till företag med marknadsinflytande.

| (43) | För alla regionala stödärenden som utlöser gränsvärden för anmälningar (punkt 53 i regionalstödsriktlinjerna) måste övervakningsmyndigheten bedöma (punkt 57 a i regionalstödsriktlinjerna) stödmottagarens (eller den företagsgrupp den tillhör) andel av försäljningen av berörda produkter på relevanta produktmarknader och geografiska marknader. Marknadsandelarna ger dock bara en preliminär indikation på eventuella problem. I en ingående bedömning tar övervakningsmyndigheten därför hänsyn till andra faktorer där det är relevant, som exempelvis inkluderar marknadsstrukturen genom att verifiera koncentrationen på marknaden (16), eventuella inträdeshinder (17), köparstyrka (18) och utträdeshinder. |
| --- | --- |

(43)

För alla regionala stödärenden som utlöser gränsvärden för anmälningar (punkt 53 i regionalstödsriktlinjerna) måste övervakningsmyndigheten bedöma (punkt 57 a i regionalstödsriktlinjerna) stödmottagarens (eller den företagsgrupp den tillhör) andel av försäljningen av berörda produkter på relevanta produktmarknader och geografiska marknader. Marknadsandelarna ger dock bara en preliminär indikation på eventuella problem. I en ingående bedömning tar övervakningsmyndigheten därför hänsyn till andra faktorer där det är relevant, som exempelvis inkluderar marknadsstrukturen genom att verifiera koncentrationen på marknaden (16), eventuella inträdeshinder (17), köparstyrka (18) och utträdeshinder.

| (44) | Övervakningsmyndigheten kommer att ta hänsyn till marknadsandelarna och andra relaterade faktorer före och efter investeringen (vanligtvis året före det att investeringen inleds och året efter det att full produktion har uppnåtts). När negativa effekter bedöms i detalj tar övervakningsmyndigheten hänsyn till att merparten av de stora investeringsprojekten har en mycket längre varaktighet än vissa andra investeringsprojekt som genomförs under en relativt kort tidsperiod på ett eller två år. I de flesta fall är det därför nödvändigt med långsiktiga bedömningar av marknadsutvecklingen. Övervakningsmyndigheten medger dock det faktum att dessa långsiktiga bedömningar är mer hypotetiska, särskilt i fallet med volatila marknader eller marknader som genomgår snabba tekniska förändringar. Desto mer långsiktig och därmed mer hypotetisk bedömningen är, desto mindre vikt kommer att läggas vid marknadsinflytandets eventuella negativa effekt eller vid ett eventuellt utestängande beteende. |
| --- | --- |

(44)

Övervakningsmyndigheten kommer att ta hänsyn till marknadsandelarna och andra relaterade faktorer före och efter investeringen (vanligtvis året före det att investeringen inleds och året efter det att full produktion har uppnåtts). När negativa effekter bedöms i detalj tar övervakningsmyndigheten hänsyn till att merparten av de stora investeringsprojekten har en mycket längre varaktighet än vissa andra investeringsprojekt som genomförs under en relativt kort tidsperiod på ett eller två år. I de flesta fall är det därför nödvändigt med långsiktiga bedömningar av marknadsutvecklingen. Övervakningsmyndigheten medger dock det faktum att dessa långsiktiga bedömningar är mer hypotetiska, särskilt i fallet med volatila marknader eller marknader som genomgår snabba tekniska förändringar. Desto mer långsiktig och därmed mer hypotetisk bedömningen är, desto mindre vikt kommer att läggas vid marknadsinflytandets eventuella negativa effekt eller vid ett eventuellt utestängande beteende.

3.1.2   Skapandet eller bibehållandet av ineffektiva marknadsstrukturer

| (45) | Det är ett tecken på effektiv konkurrens om ineffektiva företag tvingas att träda ut från en marknad. På lång sikt främjar denna process tekniska framsteg och en effektiv användning av knappa resurser i en ekonomi. En betydande kapacitetsökning till följd av statligt stöd på en underpresterande marknad kan leda till en otillbörlig snedvridning av konkurrensen, då den överkapacitet som skapats kan leda till pressade vinstmarginaler och en minskning av konkurrenternas kapacitet eller till ett utträde från marknaden. Det kan leda till en situation där konkurrenter som annars skulle ha kunnat fortsätta tvingas ut från marknaden till följd av statligt stöd. Det kan också förhindra företag med låga kostnader från att träda in på marknaden och försvaga konkurrenternas incitament till innovation. Det leder till ineffektiva marknadsstrukturer som också är till skada för konsumenterna på lång sikt. |
| --- | --- |

(45)

Det är ett tecken på effektiv konkurrens om ineffektiva företag tvingas att träda ut från en marknad. På lång sikt främjar denna process tekniska framsteg och en effektiv användning av knappa resurser i en ekonomi. En betydande kapacitetsökning till följd av statligt stöd på en underpresterande marknad kan leda till en otillbörlig snedvridning av konkurrensen, då den överkapacitet som skapats kan leda till pressade vinstmarginaler och en minskning av konkurrenternas kapacitet eller till ett utträde från marknaden. Det kan leda till en situation där konkurrenter som annars skulle ha kunnat fortsätta tvingas ut från marknaden till följd av statligt stöd. Det kan också förhindra företag med låga kostnader från att träda in på marknaden och försvaga konkurrenternas incitament till innovation. Det leder till ineffektiva marknadsstrukturer som också är till skada för konsumenterna på lång sikt.

| (46) | För att utvärdera om stödet kan användas till att skapa eller bibehålla ineffektiva marknadsstrukturer, som påpekas ovan, kommer övervakningsmyndigheten att ta hänsyn till den ytterligare produktionskapacitet som skapas genom projekten och om marknaden underpresterar (19). Enligt regionalstödsriktlinjerna anses ytterligare kapacitet bara som problematisk om den skapas på en underpresterande marknad och om den ytterligare kapaciteten är högre än fem procentandelar av den berörda marknaden. |
| --- | --- |

(46)

För att utvärdera om stödet kan användas till att skapa eller bibehålla ineffektiva marknadsstrukturer, som påpekas ovan, kommer övervakningsmyndigheten att ta hänsyn till den ytterligare produktionskapacitet som skapas genom projekten och om marknaden underpresterar (19). Enligt regionalstödsriktlinjerna anses ytterligare kapacitet bara som problematisk om den skapas på en underpresterande marknad och om den ytterligare kapaciteten är högre än fem procentandelar av den berörda marknaden.

| (47) | Eftersom kapacitet som skapas på en marknad som definitivt är på tillbakagång vanligtvis blir mer snedvridande för konkurrensen än kapacitet som skapas på en marknad med relativ tillbakagång skiljer övervakningsmyndigheten mellan ärenden där den relevanta marknaden på lång sikt är på strukturell tillbakagång (dvs. visar en negativ tillväxttakt) och ärenden där den relevanta marknaden är på relativ tillbakagång (dvs. visar en positiv tillväxttakt, men överstiger inte en referenstillväxttakt (se punkt 48)). När den kapacitet som skapas genom projektet äger rum på en marknad som strukturellt befinner sig på absolut nedgång anser övervakningsmyndigheten det som ett negativt inslag i avvägningstestet som med all sannolikhet inte kommer att uppvägas av något positivt inslag. Den långsiktiga fördelen för den berörda regionen är också mer tvivelaktig i ett sådant ärende. |
| --- | --- |

(47)

Eftersom kapacitet som skapas på en marknad som definitivt är på tillbakagång vanligtvis blir mer snedvridande för konkurrensen än kapacitet som skapas på en marknad med relativ tillbakagång skiljer övervakningsmyndigheten mellan ärenden där den relevanta marknaden på lång sikt är på strukturell tillbakagång (dvs. visar en negativ tillväxttakt) och ärenden där den relevanta marknaden är på relativ tillbakagång (dvs. visar en positiv tillväxttakt, men överstiger inte en referenstillväxttakt (se punkt 48)). När den kapacitet som skapas genom projektet äger rum på en marknad som strukturellt befinner sig på absolut nedgång anser övervakningsmyndigheten det som ett negativt inslag i avvägningstestet som med all sannolikhet inte kommer att uppvägas av något positivt inslag. Den långsiktiga fördelen för den berörda regionen är också mer tvivelaktig i ett sådant ärende.

| (48) | Underprestation på marknaden mäts vanligtvis i förhållande till BNP-tillväxten inom EES under de senaste fem åren innan projektet inleddes (referenstillväxt). Det är lättare att få tillgång till uppgifter om tidigare resultat och dessa är mindre hypotetiska än framtidsprognoser. Vid den ingående bedömningen kan övervakningsmyndigheten dock ta hänsyn till framtida trender, eftersom effekten av kapacitetsökningen kommer att visa sig under de år som följer på investeringen. Indikatorer kan utgöras av förväntad framtida tillväxt på den berörda marknaden och de förväntade kapacitetsutnyttjandegraderna, samt kapacitetsökningens sannolika påverkan på konkurrenter genom dess effekter på priser och vinstmarginaler. |
| --- | --- |

(48)

Underprestation på marknaden mäts vanligtvis i förhållande till BNP-tillväxten inom EES under de senaste fem åren innan projektet inleddes (referenstillväxt). Det är lättare att få tillgång till uppgifter om tidigare resultat och dessa är mindre hypotetiska än framtidsprognoser. Vid den ingående bedömningen kan övervakningsmyndigheten dock ta hänsyn till framtida trender, eftersom effekten av kapacitetsökningen kommer att visa sig under de år som följer på investeringen. Indikatorer kan utgöras av förväntad framtida tillväxt på den berörda marknaden och de förväntade kapacitetsutnyttjandegraderna, samt kapacitetsökningens sannolika påverkan på konkurrenter genom dess effekter på priser och vinstmarginaler.

| (49) | Erfarenheterna visar också att i vissa fall kan den berörda produktens tillväxt på EES-marknaden visa sig vara ett olämpligt referensvärde för att bedöma stödets effekter, särskilt om marknaden är världsomfattande och det bara finns en begränsad produktion eller konsumtion av de berörda produkterna inom EES. I dessa fall antar övervakningsmyndigheten ett vidare perspektiv på stödets effekt på marknadsstrukturerna, särskilt med avseende på dess potential att utestänga producenter inom EES. |
| --- | --- |

(49)

Erfarenheterna visar också att i vissa fall kan den berörda produktens tillväxt på EES-marknaden visa sig vara ett olämpligt referensvärde för att bedöma stödets effekter, särskilt om marknaden är världsomfattande och det bara finns en begränsad produktion eller konsumtion av de berörda produkterna inom EES. I dessa fall antar övervakningsmyndigheten ett vidare perspektiv på stödets effekt på marknadsstrukturerna, särskilt med avseende på dess potential att utestänga producenter inom EES.

3.2   Negativa effekter på handeln

| (50) | I punkt 2 i regionalstödsriktlinjerna förklaras att regionalstödets geografiska begränsning leder till att det skiljer sig från andra former av branschövergripande stöd. En särskild egenskap hos regionalstödet är att det är avsett att påverka det val som investerarna gör när det gäller var investeringsprojektet ska lokaliseras. När regionalstödet uppväger de ytterligare kostnader som härrör från de regionala nackdelarna och stödjer ytterligare investeringar i stödområdena, bidrar det inte bara till utveckling av regionen, utan också till sammanhållning och gynnar sammantaget hela EES (20). I regionalstödsriktlinjerna och de regionala stödkartorna medges och begränsas redan regionalstödets potentiella negativa lokaliseringseffekter genom att det på ett uttömmande sätt fastställs vilka områden som är berättigade att bevilja regionalstöd, med hänsyn tagen till likafördelning och målen med sammanhållningspolitiken samt de berättigade stödnivåerna. Stöd får inte beviljas för att dra till sig investeringar utanför dessa områden. Vid bedömningen av stora investeringsprojekt enligt denna vägledning bör övervakningsmyndigheten förfoga över alla upplysningar som krävs för att överväga om statligt stöd skulle kunna leda till en betydande förlust av arbetstillfällen inom befintliga lokaliseringar i EES. |
| --- | --- |

(50)

I punkt 2 i regionalstödsriktlinjerna förklaras att regionalstödets geografiska begränsning leder till att det skiljer sig från andra former av branschövergripande stöd. En särskild egenskap hos regionalstödet är att det är avsett att påverka det val som investerarna gör när det gäller var investeringsprojektet ska lokaliseras. När regionalstödet uppväger de ytterligare kostnader som härrör från de regionala nackdelarna och stödjer ytterligare investeringar i stödområdena, bidrar det inte bara till utveckling av regionen, utan också till sammanhållning och gynnar sammantaget hela EES (20). I regionalstödsriktlinjerna och de regionala stödkartorna medges och begränsas redan regionalstödets potentiella negativa lokaliseringseffekter genom att det på ett uttömmande sätt fastställs vilka områden som är berättigade att bevilja regionalstöd, med hänsyn tagen till likafördelning och målen med sammanhållningspolitiken samt de berättigade stödnivåerna. Stöd får inte beviljas för att dra till sig investeringar utanför dessa områden. Vid bedömningen av stora investeringsprojekt enligt denna vägledning bör övervakningsmyndigheten förfoga över alla upplysningar som krävs för att överväga om statligt stöd skulle kunna leda till en betydande förlust av arbetstillfällen inom befintliga lokaliseringar i EES.

| (51) | Mer konkret finns det en risk för att produktion eller investeringar i andra regioner inom EES kan påverkas negativt när statligt stöd ger möjlighet till investeringar som ökar produktionskapaciteten på en marknad. Det är särskilt sannolikt om kapacitetsökningen överstiger marknadstillväxten, vilket generellt blir fallet vid stora investeringsprojekt som uppfyller det andra kriteriet i punkt 57 i regionalstödsriktlinjerna. De negativa effekterna på handeln, som motsvarar den näringsverksamhet som förloras i de regioner som påverkas av stödet, kan bli kännbara genom förlust av arbetstillfällen på de berörda marknaderna samt på underleverantörsnivå (21), och leda till förlorade positiva externa effekter (som t.ex. klustereffekt, spillovereffekter i form av kunskap, utbildning och träning). |
| --- | --- |

(51)

Mer konkret finns det en risk för att produktion eller investeringar i andra regioner inom EES kan påverkas negativt när statligt stöd ger möjlighet till investeringar som ökar produktionskapaciteten på en marknad. Det är särskilt sannolikt om kapacitetsökningen överstiger marknadstillväxten, vilket generellt blir fallet vid stora investeringsprojekt som uppfyller det andra kriteriet i punkt 57 i regionalstödsriktlinjerna. De negativa effekterna på handeln, som motsvarar den näringsverksamhet som förloras i de regioner som påverkas av stödet, kan bli kännbara genom förlust av arbetstillfällen på de berörda marknaderna samt på underleverantörsnivå (21), och leda till förlorade positiva externa effekter (som t.ex. klustereffekt, spillovereffekter i form av kunskap, utbildning och träning).

4.   Avvägning av stödets effekter

| (52) | Efter att ha fastställt att stödet är nödvändigt som ett incitament för att genomföra investeringen i den berörda regionen gör övervakningsmyndigheten en avvägning av de positiva effekterna av det regionala investeringsstödet för ett stort investeringsprojekt gentemot dess negativa effekter. De övergripande effekterna av stödet vad gäller sammanhållningen inom EES kommer att prövas noga. Övervakningsmyndigheten kommer inte mekaniskt att använda de kriterier som fastställs i detta kapitel, utan att göra en övergripande bedömning av deras relativa betydelse. Ingen faktor är avgörande i sig vid avvägningen, och inte heller kan en viss grupp av dem betraktas som tillräcklig för att säkerställa att en åtgärd är förenlig. |
| --- | --- |

(52)

Efter att ha fastställt att stödet är nödvändigt som ett incitament för att genomföra investeringen i den berörda regionen gör övervakningsmyndigheten en avvägning av de positiva effekterna av det regionala investeringsstödet för ett stort investeringsprojekt gentemot dess negativa effekter. De övergripande effekterna av stödet vad gäller sammanhållningen inom EES kommer att prövas noga. Övervakningsmyndigheten kommer inte mekaniskt att använda de kriterier som fastställs i detta kapitel, utan att göra en övergripande bedömning av deras relativa betydelse. Ingen faktor är avgörande i sig vid avvägningen, och inte heller kan en viss grupp av dem betraktas som tillräcklig för att säkerställa att en åtgärd är förenlig.

| (53) | Övervakningsmyndigheten anser att det är mer fördelaktigt för sammanhållningen inom EES att en investering dras till en fattigare region (som definieras av det högre regionala stödtaket) än om samma investering lokaliseras till en mer gynnad region. Enligt scenario 2, där bevis måste lämnas på en alternativ lokalisering, kommer en bedömning som visar att utan stöd skulle investeringen ha lokaliserats till en fattigare region (mer regionala nackdelar – högre högsta tillåtna regionala stödnivå) eller till en region som anses ha samma regionala nackdelar som målregionen (samma högsta regionala stödnivå) att utgöra ett negativt inslag i det övergripande avvägningstestet som sannolikt inte kommer att uppvägas av några positiva inslag, eftersom det strider mot själva logiken med regionalstöd. Under avvägningstestet kommer, å andra sidan, vanligtvis regionalstödets positiva effekter som enbart kompenserar skillnaden i nettokostnader i förhållande till en mer utvecklad alternativ investeringslokalisering (och som därmed uppfyller proportionalitetstestet ovan, utöver kravet på ”positiva effekter” som målsättning, lämplighet och stimulanseffekt) att anses uppväga eventuella negativa effekter när det gäller den alternativa lokaliseringen vid nya investeringar. |
| --- | --- |

(53)

Övervakningsmyndigheten anser att det är mer fördelaktigt för sammanhållningen inom EES att en investering dras till en fattigare region (som definieras av det högre regionala stödtaket) än om samma investering lokaliseras till en mer gynnad region. Enligt scenario 2, där bevis måste lämnas på en alternativ lokalisering, kommer en bedömning som visar att utan stöd skulle investeringen ha lokaliserats till en fattigare region (mer regionala nackdelar – högre högsta tillåtna regionala stödnivå) eller till en region som anses ha samma regionala nackdelar som målregionen (samma högsta regionala stödnivå) att utgöra ett negativt inslag i det övergripande avvägningstestet som sannolikt inte kommer att uppvägas av några positiva inslag, eftersom det strider mot själva logiken med regionalstöd. Under avvägningstestet kommer, å andra sidan, vanligtvis regionalstödets positiva effekter som enbart kompenserar skillnaden i nettokostnader i förhållande till en mer utvecklad alternativ investeringslokalisering (och som därmed uppfyller proportionalitetstestet ovan, utöver kravet på ”positiva effekter” som målsättning, lämplighet och stimulanseffekt) att anses uppväga eventuella negativa effekter när det gäller den alternativa lokaliseringen vid nya investeringar.

| (54) | När det finns trovärdiga belägg för att det statliga stödet skulle leda till betydande förluster av arbetstillfällen i befintliga lokaliseringar inom det territorium som omfattas av EES-avtalet, som annars sannolikt skulle ha kunnat bibehållas på medellång sikt, kommer hänsyn tas till de sociala och ekonomiska effekterna på den befintliga lokaliseringen vid avvägningstestet. |
| --- | --- |

(54)

När det finns trovärdiga belägg för att det statliga stödet skulle leda till betydande förluster av arbetstillfällen i befintliga lokaliseringar inom det territorium som omfattas av EES-avtalet, som annars sannolikt skulle ha kunnat bibehållas på medellång sikt, kommer hänsyn tas till de sociala och ekonomiska effekterna på den befintliga lokaliseringen vid avvägningstestet.

| (55) | Övervakningsmyndigheten kan, efter det formella granskningsförfarandet enligt artikel 6 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet, avsluta förfarandet med ett beslut i enlighet med artikel 7 i protokoll 3. |
| --- | --- |

(55)

Övervakningsmyndigheten kan, efter det formella granskningsförfarandet enligt artikel 6 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet, avsluta förfarandet med ett beslut i enlighet med artikel 7 i protokoll 3.

| (56) | Övervakningsmyndigheten kan endera besluta att godkänna, villkora eller förbjuda stödet (22). Om övervakningsmyndigheten antar ett villkorligt beslut i enlighet med artikel 7.4 i protokoll 3 kan den ställa vissa villkor för att begränsa en potentiell snedvridning av konkurrensen och säkerställa proportionalitet. Den kan särskilt minska det anmälda stödbeloppet eller stödnivån till en nivå som anses vara proportionerlig och som därmed är förenligt med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(56)

Övervakningsmyndigheten kan endera besluta att godkänna, villkora eller förbjuda stödet (22). Om övervakningsmyndigheten antar ett villkorligt beslut i enlighet med artikel 7.4 i protokoll 3 kan den ställa vissa villkor för att begränsa en potentiell snedvridning av konkurrensen och säkerställa proportionalitet. Den kan särskilt minska det anmälda stödbeloppet eller stödnivån till en nivå som anses vara proportionerlig och som därmed är förenligt med EES-avtalet.

---

(1)  Detta kapitel motsvarar kommissionens meddelande om kriterier för en ingående bedömning av regionalstöd till stora investeringsprojekt (EUT C 223, 16.9.2009, s. 3).

(2)  Kapitlet om statligt regionalstöd 2007–2013 motsvarar kommissionens meddelande Riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007–2013 (EUT C 54, 4.3.2006, s. 13).

(3)  http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

(4)  Enligt definitionen i punkt 49 och fotnoterna 46 och 47 i regionalstödsriktlinjerna.

(5)  Se avsnitt 4.3 i regionalstödsriktlinjerna.

(6)  Se punkt 56 i regionalstödsriktlinjerna.

(7)  Se punkt 53 i regionalstödsriktlinjerna.

(8)  Se punkt 26A.3.4 i kapitel 26A i övervakningsmyndighetens sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt (motsvarande kommissionens sektorsövergripande rambestämmelser för regionalstöd till stora investeringsprojekt (EGT C 70, 19.3.2002, s. 8, i den ändrade lydelsen i EUT C 263, 1.11.2003, s. 3)).

(9)  Se punkt 57 i regionalstödsriktlinjerna.

(10)  Se punkterna 11 och 20 i handlingsplanen för statligt stöd (KOM(2005) 107 slutlig).

(11)  Se punkt 30 i regionalstödsriktlinjerna.

(12)  Se punkt 57 i regionalstödsriktlinjerna.

(13)  Dessa investeringar kan skapa villkor som möjliggör ytterligare investeringar som kan överleva utan ytterligare stöd.

(14)  Om tvivel kvarstår vad gäller den lämpliga definitionen på de relevanta marknaderna kommer övervakningsmyndigheten att fastställa dessa i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet i enlighet med artikel 1.2 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet.

(15)  Med marknadsinflytande avses makten att påverka marknadspriserna, produktionen, utbudet eller kvaliteten på varor och tjänster, eller andra konkurrensparametrar på marknaden under en längre period.

(16)  För detta ändamål kan övervakningsmyndigheten överväga att använda Herfindahl-Hirschman indexet (HHI). Detta index ger ett underlag vid bedömningen av marknadsstrukturen. På en marknad med ett fåtal marknadsaktörer där flera av dem har en relativt hög marknadsandel, kan en hög marknadsandel för stödmottagaren leda till mindre konkurrensfarhågor.

(17)  Dessa inträdeshinder inkluderar rättsliga hinder (särskilt immateriell äganderätt), stordriftsfördelar, hinder för tillgång till nätverk och infrastruktur. När stödet avser en marknad där stödmottagaren har en dominerande ställning, kan eventuella inträdeshinder förvärra stödmottagarens potentiella marknadsinflytande och därmed marknadsinflytandets eventuella negativa effekter.

(18)  Om det finns starka köpare på marknaden är det mindre sannolikt att en stödmottagare kan höja priserna gentemot de starka köparna.

(19)  En marknad anses ”underprestera” om dess genomsnittliga årliga tillväxt under referensperioden inte överstiger BNP-tillväxten inom EES.

(20)  Särskilt kan ytterligare verksamhet eller ökad levnadsstandard i stödområdet öka efterfrågan på produkter och tjänster med ursprung i andra delar av EES.

(21)  Särskilt om de bedriver verksamhet på lokala marknader i regionen.

(22)  När stödet beviljats på grundval av en befintlig regional stödordning ska det påpekas att Eftastaten behåller möjligheten att bevilja detta stöd upp till den nivå som motsvarar det högsta tillåtna belopp som en investering med stödberättigande utgifter på 100 miljoner EUR får ta emot enligt tillämpliga regler.

---

Rättelser

| 2.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/23

---

Rättelse till rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 277 av den 21 oktober 2005
  )

På sidan 1, skäl 2, ska det

i stället för:

| ”(2) | Vid utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och de särskilda åtgärder som krävs för att tillämpa den skall enligt fördraget hänsyn tas till jordbruksnäringens särskilda karaktär som är en följd av jordbrukets sociala struktur och av strukturella och naturbetingade olikheter mellan olika landsbygdsområden.” |
| --- | --- |

”(2)

Vid utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och de särskilda åtgärder som krävs för att tillämpa den skall enligt fördraget hänsyn tas till jordbruksnäringens särskilda karaktär som är en följd av jordbrukets sociala struktur och av strukturella och naturbetingade olikheter mellan olika landsbygdsområden.”

vara:

| ”(2) | Vid utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och de särskilda åtgärder som krävs för att tillämpa den skall enligt fördraget hänsyn tas till jordbruksnäringens särskilda karaktär som är en följd av jordbrukets sociala struktur och av strukturella och naturbetingade olikheter mellan olika jordbruksområden.” |
| --- | --- |

”(2)

Vid utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och de särskilda åtgärder som krävs för att tillämpa den skall enligt fördraget hänsyn tas till jordbruksnäringens särskilda karaktär som är en följd av jordbrukets sociala struktur och av strukturella och naturbetingade olikheter mellan olika jordbruksområden.”

På sidan 17, artikel 28.1 c, ska det

i stället för:

”Om en investering görs för att uppfylla gemenskapsnormer får stöd endast beviljas för investeringar som görs av mikroföretag enligt punkt 2 för att uppfylla nyligen införda gemenskapsnormer. För att en sådan norm skall uppfyllas kan ett uppskov beviljas på högst 36 månader, från och med den dag då normen blev bindande för företaget.”

vara:

”Om en investering görs för att uppfylla gemenskapsnormer får stöd endast beviljas för investeringar som görs av mikroföretag enligt punkt 3 för att uppfylla nyligen införda gemenskapsnormer. För att en sådan norm skall uppfyllas kan ett uppskov beviljas på högst 36 månader, från och med den dag då normen blev bindande för företaget.”

På sidan 29, artikel 70.5, ska det

i stället för:

”5.   För de medlemsstater som väljer ett särskilt program enligt artikel 67.3 andra stycket skall den övre gränsen för EJFLU:s stöd vara 50 % av de stödberättigande offentliga utgifterna.”

vara:

”5.   För de medlemsstater som väljer ett särskilt program enligt artikel 66.3 andra stycket skall den övre gränsen för EJFLU:s stöd vara 50 % av de stödberättigande offentliga utgifterna.”

---

| 2.8.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 206/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 206/24

---

Rättelse till beslut EU BAM Rafah/1/2012 av kommittèn för utrikes- och säkerhetspolitik av den 3 juli 2012 om utnämning av chefen för Europeiska unionens gränsövervakningsuppdrag för gränsövergångsstället i Rafah (EU BAM Rafah)

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 186 av den 14 juli 2012
  )

På omslagets andra sida och på sidan 30 ska beslutets nummer

i stället för:

”2012/382/EU”

vara:

”2012/382/Gusp”.

---