# Úřední věstník L 462/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 462 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6428. prosince 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 462

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6428. prosince 2021

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2316 ze dne 22. prosince 2021 o Evropském roce mládeže (2022) (
  1
  ) | 1 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2316 ze dne 22. prosince 2021 o Evropském roce mládeže (2022) (
  1
  )

1

1

| | | II   Nelegislativní akty |
| --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (EU) 2021/2317 ze dne 11. listopadu 2021 o rozdělení rybolovných práv na základě Protokolu o provádění Dohody mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu | 10 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2021/2318 ze dne 21. prosince 2021, kterým se stanoví ukončení rybolovu sledě obecného v norských vodách severně od 62° s. š. a rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen plavidly plujícími pod vlajkou členského státu Evropské unie | 12 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2319 ze dne 21. prosince 2021, kterým se schvalují změny specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení na úrovni Unie (Terre Tollesi/Tullum (CHOP)) | 15 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2021/2320 ze dne 22. prosince 2021, kterým se mění jednací řád Rady | 17 |

II   Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (EU) 2021/2317 ze dne 11. listopadu 2021 o rozdělení rybolovných práv na základě Protokolu o provádění Dohody mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu

10

*

Nařízení Komise (EU) 2021/2318 ze dne 21. prosince 2021, kterým se stanoví ukončení rybolovu sledě obecného v norských vodách severně od 62° s. š. a rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen plavidly plujícími pod vlajkou členského státu Evropské unie

12

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/2319 ze dne 21. prosince 2021, kterým se schvalují změny specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení na úrovni Unie (Terre Tollesi/Tullum (CHOP))

15

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU, Euratom) 2021/2320 ze dne 22. prosince 2021, kterým se mění jednací řád Rady

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 28.12.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 462/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 462/1

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/2316

ze dne 22. prosince 2021

o Evropském roce mládeže (2022)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 165 odst. 4 a čl. 166 odst. 4 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

po konzultaci s Výborem regionů,

v souladu s řádným legislativním postupem (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 165 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) stanoví, že činnost Unie je zaměřena mimo jiné na podporu účasti mladých lidí na demokratickém životě Evropy. |
| --- | --- |

(1)

Článek 165 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) stanoví, že činnost Unie je zaměřena mimo jiné na podporu účasti mladých lidí na demokratickém životě Evropy.

| (2) | V Bratislavském plánu ze dne 16. září 2016 se 27 hlav států a předsedů vlád zavázalo „nabídnout lepší příležitosti mladým“, zejména prostřednictvím podpory poskytované Unií členským státům v oblasti boje proti nezaměstnanosti mladých a posílených programů Unie zaměřených na mladé lidi. |
| --- | --- |

(2)

V Bratislavském plánu ze dne 16. září 2016 se 27 hlav států a předsedů vlád zavázalo „nabídnout lepší příležitosti mladým“, zejména prostřednictvím podpory poskytované Unií členským státům v oblasti boje proti nezaměstnanosti mladých a posílených programů Unie zaměřených na mladé lidi.

| (3) | V Římském prohlášení ze dne 25. března 2017 se vedoucí představitelé 27 členských států a Evropské rady, Evropského parlamentu a Komise zavázali, že budou usilovat o Unii, „kde mladí lidé dostávají nejlepší vzdělání a odbornou přípravu a mohou studovat a nalézat uplatnění po celém kontinentu“. |
| --- | --- |

(3)

V Římském prohlášení ze dne 25. března 2017 se vedoucí představitelé 27 členských států a Evropské rady, Evropského parlamentu a Komise zavázali, že budou usilovat o Unii, „kde mladí lidé dostávají nejlepší vzdělání a odbornou přípravu a mohou studovat a nalézat uplatnění po celém kontinentu“.

| (4) | Ve Strategii Evropské unie pro mládež na období 2019–2027, která je založena na usnesení Rady ze dne 26. listopadu 2018 (3), se uznává, že mladí lidé jsou tvůrci svého vlastního života, přispívají k pozitivním změnám ve společnosti a obohacují ambice Unie. Rovněž se v ní uznává, že politika v oblasti mládeže může přispět k vytvoření prostoru, v němž mohou mladí lidé využívat příležitostí a ztotožňovat se s hodnotami Unie. Předcházející Evropské roky jako Evropský rok železnice 2021, Evropský rok kulturního dědictví 2018, Evropský rok občanů 2013–2014 a Evropský rok dobrovolnictví 2011 přinesly cenné zkušenosti, z nichž by měly vycházet budoucí snahy o zapojení mladých lidí do utváření jejich budoucnosti a budoucnosti Evropy a o posílení jejich postavení. |
| --- | --- |

(4)

Ve Strategii Evropské unie pro mládež na období 2019–2027, která je založena na usnesení Rady ze dne 26. listopadu 2018 (3), se uznává, že mladí lidé jsou tvůrci svého vlastního života, přispívají k pozitivním změnám ve společnosti a obohacují ambice Unie. Rovněž se v ní uznává, že politika v oblasti mládeže může přispět k vytvoření prostoru, v němž mohou mladí lidé využívat příležitostí a ztotožňovat se s hodnotami Unie. Předcházející Evropské roky jako Evropský rok železnice 2021, Evropský rok kulturního dědictví 2018, Evropský rok občanů 2013–2014 a Evropský rok dobrovolnictví 2011 přinesly cenné zkušenosti, z nichž by měly vycházet budoucí snahy o zapojení mladých lidí do utváření jejich budoucnosti a budoucnosti Evropy a o posílení jejich postavení.

| (5) | Nástroj NextGenerationEU, zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (4), zajišťuje urychlení zelené a digitální transformace a umožňuje společně vyjít z pandemie COVID-19 silnější. Uvedený nástroj znovu otevírá nové perspektivy plné příležitostí pro mladé lidi, včetně kvalitních pracovních míst a přizpůsobení společenským změnám. Unie usiluje o to, aby se mladí lidé do zavádění uvedeného nástroje plně zapojili, čímž by se posílila jejich úloha v ekologické a digitální transformaci. |
| --- | --- |

(5)

Nástroj NextGenerationEU, zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (4), zajišťuje urychlení zelené a digitální transformace a umožňuje společně vyjít z pandemie COVID-19 silnější. Uvedený nástroj znovu otevírá nové perspektivy plné příležitostí pro mladé lidi, včetně kvalitních pracovních míst a přizpůsobení společenským změnám. Unie usiluje o to, aby se mladí lidé do zavádění uvedeného nástroje plně zapojili, čímž by se posílila jejich úloha v ekologické a digitální transformaci.

| (6) | Předsedkyně Komise ve svém projevu o stavu Unie dne 15. září 2021 oznámila, že Komise navrhne, aby byl rok 2022 vyhlášen Evropským rokem mládeže (dále jen „evropský rok“). Předsedkyně Komise zdůraznila důvěru, kterou pro budoucnost Evropy čerpá z inspirace od mladých lidí v Evropě, a uvedla, že „chceme-li vytvořit Unii, která se jim bude podobat, musí mít i mladí lidé možnost utvářet budoucnost Evropy“. Evropa potřebuje vizi, zapojení a účast všech mladých lidí, aby vytvářela lepší budoucnost, a Evropa musí mladým lidem poskytnout příležitosti pro budoucnost – budoucnost, která bude ekologičtější, digitálnější a inkluzivnější. Předsedkyně proto navrhla „rok věnovaný posílení postavení lidí, kteří toho tolik věnovali ostatním“. |
| --- | --- |

(6)

Předsedkyně Komise ve svém projevu o stavu Unie dne 15. září 2021 oznámila, že Komise navrhne, aby byl rok 2022 vyhlášen Evropským rokem mládeže (dále jen „evropský rok“). Předsedkyně Komise zdůraznila důvěru, kterou pro budoucnost Evropy čerpá z inspirace od mladých lidí v Evropě, a uvedla, že „chceme-li vytvořit Unii, která se jim bude podobat, musí mít i mladí lidé možnost utvářet budoucnost Evropy“. Evropa potřebuje vizi, zapojení a účast všech mladých lidí, aby vytvářela lepší budoucnost, a Evropa musí mladým lidem poskytnout příležitosti pro budoucnost – budoucnost, která bude ekologičtější, digitálnější a inkluzivnější. Předsedkyně proto navrhla „rok věnovaný posílení postavení lidí, kteří toho tolik věnovali ostatním“.

| (7) | Evropský rok by měl vést k zahájení procesu reflexe o budoucnosti mladých lidí a jejich aktivní účasti na utváření budoucnosti Evropy. Z tohoto důvodu by politiky v oblasti mládeže měly být začleněny do všech příslušných politik Unie. |
| --- | --- |

(7)

Evropský rok by měl vést k zahájení procesu reflexe o budoucnosti mladých lidí a jejich aktivní účasti na utváření budoucnosti Evropy. Z tohoto důvodu by politiky v oblasti mládeže měly být začleněny do všech příslušných politik Unie.

| (8) | Aktivní účast mladých lidí na demokratických procesech má zásadní význam pro přítomnost i budoucnost Evropy a jejích demokratických společenství. V souladu se závěry Rady ze dne 1. prosince 2020 o podpoře demokratické informovanosti a demokratické angažovanosti mladých lidí v Evropě (5) a ze dne 21. června 2021 o posilování víceúrovňové správy v rámci podpory účasti mladých lidí v rozhodovacích procesech (6), v souladu se sdělením Komise ze dne 3. prosince 2020 o Akčním plánu pro evropskou demokracii a s usnesením Evropského parlamentu ze dne 11. listopadu 2015 o reformě volebních právních předpisů Evropské unie (7), má tedy Evropský rok za cíl podpořit aktivní zapojení mladých lidí do demokratického života Evropy, mimo jiné podporou činností zaměřených na účast mladých lidí z různých prostředí v procesech, jako je Konference o budoucnosti Evropy, podporou občanské angažovanosti a dobrovolnických iniciativ, a tím zvyšovat povědomí o hodnotách Unie a základních právech, jakož i o evropské historii a kultuře, sdružovat mladé lidi a činitele s rozhodovací pravomocí na místní, regionální, celostátní a unijní úrovni a přispívat k procesu evropské integrace. |
| --- | --- |

(8)

Aktivní účast mladých lidí na demokratických procesech má zásadní význam pro přítomnost i budoucnost Evropy a jejích demokratických společenství. V souladu se závěry Rady ze dne 1. prosince 2020 o podpoře demokratické informovanosti a demokratické angažovanosti mladých lidí v Evropě (5) a ze dne 21. června 2021 o posilování víceúrovňové správy v rámci podpory účasti mladých lidí v rozhodovacích procesech (6), v souladu se sdělením Komise ze dne 3. prosince 2020 o Akčním plánu pro evropskou demokracii a s usnesením Evropského parlamentu ze dne 11. listopadu 2015 o reformě volebních právních předpisů Evropské unie (7), má tedy Evropský rok za cíl podpořit aktivní zapojení mladých lidí do demokratického života Evropy, mimo jiné podporou činností zaměřených na účast mladých lidí z různých prostředí v procesech, jako je Konference o budoucnosti Evropy, podporou občanské angažovanosti a dobrovolnických iniciativ, a tím zvyšovat povědomí o hodnotách Unie a základních právech, jakož i o evropské historii a kultuře, sdružovat mladé lidi a činitele s rozhodovací pravomocí na místní, regionální, celostátní a unijní úrovni a přispívat k procesu evropské integrace.

| (9) | Rezoluce Organizace spojených národů ze dne 25. září 2015 nazvaná „Přeměna našeho světa: agenda pro udržitelný rozvoj 2030“ (dále jen „Agenda 2030“) uznala zásadní úlohu mladých lidí jako hybatelů změn na mezinárodní scéně a uvedla, že je třeba mladé lidi podporovat, aby „nasměrovali své neomezené aktivistické schopnosti do vytváření lepšího světa“. Evropský rok je konkrétním příspěvkem k Agendě 2030, v níž se zdůrazňuje, že „děti, mladé ženy a muži jsou klíčovými hybateli změn“, a měl by poskytnout další impuls k provádění Agendy 2030, ke směřování k udržitelnému rozvoji a ke zlepšení schopnosti mladých lidí utvářet přítomnost a budoucnost nejen Unie, ale také partnerských zemí EU a naší planety jako celku. |
| --- | --- |

(9)

Rezoluce Organizace spojených národů ze dne 25. září 2015 nazvaná „Přeměna našeho světa: agenda pro udržitelný rozvoj 2030“ (dále jen „Agenda 2030“) uznala zásadní úlohu mladých lidí jako hybatelů změn na mezinárodní scéně a uvedla, že je třeba mladé lidi podporovat, aby „nasměrovali své neomezené aktivistické schopnosti do vytváření lepšího světa“. Evropský rok je konkrétním příspěvkem k Agendě 2030, v níž se zdůrazňuje, že „děti, mladé ženy a muži jsou klíčovými hybateli změn“, a měl by poskytnout další impuls k provádění Agendy 2030, ke směřování k udržitelnému rozvoji a ke zlepšení schopnosti mladých lidí utvářet přítomnost a budoucnost nejen Unie, ale také partnerských zemí EU a naší planety jako celku.

| (10) | V souladu se závěry Rady ze dne 5. června 2020 o mládeži a vnější činnosti, které zdůrazňují přínos mladých generací k budování silnějších, legitimnějších, mírumilovnějších a demokratičtějších společenství, by měl evropský rok přispět ke zvýšení účasti mládeže na vnější činnosti Unie ve všech politikách, přinést nové příležitosti ke vzdělávání, učení a výměnám, rozvíjet partnerství a dialog mezi mládeží z Unie a partnerských zemí, včetně Východního partnerství, západního Balkánu a jižního sousedství, a využívat stávající platformy, jako jsou platforma AU-EU Youth Cooperation Hub a unijní platforma Youth Sounding Board, pro dialog a partnerství mládeže a posílit úlohu zapojení mládeže do strategické komunikace a veřejné diplomacie. |
| --- | --- |

(10)

V souladu se závěry Rady ze dne 5. června 2020 o mládeži a vnější činnosti, které zdůrazňují přínos mladých generací k budování silnějších, legitimnějších, mírumilovnějších a demokratičtějších společenství, by měl evropský rok přispět ke zvýšení účasti mládeže na vnější činnosti Unie ve všech politikách, přinést nové příležitosti ke vzdělávání, učení a výměnám, rozvíjet partnerství a dialog mezi mládeží z Unie a partnerských zemí, včetně Východního partnerství, západního Balkánu a jižního sousedství, a využívat stávající platformy, jako jsou platforma AU-EU Youth Cooperation Hub a unijní platforma Youth Sounding Board, pro dialog a partnerství mládeže a posílit úlohu zapojení mládeže do strategické komunikace a veřejné diplomacie.

| (11) | Evropské cíle v oblasti mládeže, které jsou nedílnou součástí Strategie Unie pro mládež 2019–2027 a které ve prospěch mladých lidí vypracovali mladí lidé v rámci procesu dialogu EU s mládeží, svědčí o tom, že mnoho mladých Evropanů má zájem podílet se na určování směru, kterým by se měl rozvoj Unie ubírat. |
| --- | --- |

(11)

Evropské cíle v oblasti mládeže, které jsou nedílnou součástí Strategie Unie pro mládež 2019–2027 a které ve prospěch mladých lidí vypracovali mladí lidé v rámci procesu dialogu EU s mládeží, svědčí o tom, že mnoho mladých Evropanů má zájem podílet se na určování směru, kterým by se měl rozvoj Unie ubírat.

| (12) | Evropský rok by měl podpořit úspěšné provádění zásady 1 evropského pilíře sociálních práv (8), která zdůrazňuje, že „každý má právo na kvalitní a inkluzivní všeobecné a odborné vzdělávání a celoživotní učení“. V tomto ohledu by Evropský rok měl přispět k uskutečnění hmatatelného pokroku, aby mohl být do roku 2025 vytvořen Evropský prostor vzdělávání, jehož cílem je podněcovat mladé lidi k osobnímu, sociálnímu a profesnímu naplnění a podporovat výchovu k občanství tím, že bude vytvořeno skutečné evropské prostředí pro vzdělávání a budou odstraněny překážky bránící automatickému vzájemnému uznávání titulů, kvalifikací a období studia v Unii. Evropský rok by měl zohlednit sociální situaci a životní podmínky mladých lidí. Evropský rok by měl přispět k úspěšnému provádění zásady 3 evropského pilíře sociálních práv, která zdůrazňuje, že „každý má právo na rovné zacházení a příležitosti, pokud jde o zaměstnání, sociální ochranu, vzdělávání a přístup ke zboží a službám dostupným veřejnosti“. |
| --- | --- |

(12)

Evropský rok by měl podpořit úspěšné provádění zásady 1 evropského pilíře sociálních práv (8), která zdůrazňuje, že „každý má právo na kvalitní a inkluzivní všeobecné a odborné vzdělávání a celoživotní učení“. V tomto ohledu by Evropský rok měl přispět k uskutečnění hmatatelného pokroku, aby mohl být do roku 2025 vytvořen Evropský prostor vzdělávání, jehož cílem je podněcovat mladé lidi k osobnímu, sociálnímu a profesnímu naplnění a podporovat výchovu k občanství tím, že bude vytvořeno skutečné evropské prostředí pro vzdělávání a budou odstraněny překážky bránící automatickému vzájemnému uznávání titulů, kvalifikací a období studia v Unii. Evropský rok by měl zohlednit sociální situaci a životní podmínky mladých lidí. Evropský rok by měl přispět k úspěšnému provádění zásady 3 evropského pilíře sociálních práv, která zdůrazňuje, že „každý má právo na rovné zacházení a příležitosti, pokud jde o zaměstnání, sociální ochranu, vzdělávání a přístup ke zboží a službám dostupným veřejnosti“.

| (13) | Evropský rok by měl podporovat úsilí Unie o rozšíření pracovních příležitostí pro mladé lidi v rámci plánu obnovy po pandemii COVID-19, jak je uvedeno v usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. října 2020 o zárukách pro mladé lidi (9), v němž se zdůrazňuje, že opatření k omezení volného pohybu osob způsobila náhlé narušení formálního a neformálního vzdělávání, různých stáží a učňovské přípravy mladých lidí, jakož i pracovních míst, což ovlivnilo jejich příjem, vyhlídky výdělku a kvalitu života, včetně jejich zdraví, zejména jejich duševního zdraví. V obou těchto usneseních a ve svém usnesení ze dne 17. prosince 2020 o silné sociální Evropě pro spravedlivou transformaci (10) Evropský parlament kritizoval neplacené stáže, pokud nesouvisejí s nabýváním vzdělání, jako formu vykořisťování mladých pracovníků a porušování jejich práv. Ve svém usnesení ze dne 17. prosince 2020 Evropský parlament vyzval Komisi, aby předložila právní rámec pro účinný a vymahatelný zákaz neplacených stáží a učňovské přípravy. |
| --- | --- |

(13)

Evropský rok by měl podporovat úsilí Unie o rozšíření pracovních příležitostí pro mladé lidi v rámci plánu obnovy po pandemii COVID-19, jak je uvedeno v usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. října 2020 o zárukách pro mladé lidi (9), v němž se zdůrazňuje, že opatření k omezení volného pohybu osob způsobila náhlé narušení formálního a neformálního vzdělávání, různých stáží a učňovské přípravy mladých lidí, jakož i pracovních míst, což ovlivnilo jejich příjem, vyhlídky výdělku a kvalitu života, včetně jejich zdraví, zejména jejich duševního zdraví. V obou těchto usneseních a ve svém usnesení ze dne 17. prosince 2020 o silné sociální Evropě pro spravedlivou transformaci (10) Evropský parlament kritizoval neplacené stáže, pokud nesouvisejí s nabýváním vzdělání, jako formu vykořisťování mladých pracovníků a porušování jejich práv. Ve svém usnesení ze dne 17. prosince 2020 Evropský parlament vyzval Komisi, aby předložila právní rámec pro účinný a vymahatelný zákaz neplacených stáží a učňovské přípravy.

| (14) | Evropský rok by měl poskytnout další impuls k vytváření kvalitních pracovních příležitostí pro mladé lidi v rámci iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, mimo jiné prostřednictvím doporučení Rady ze dne 30. října 2020 o posílených zárukách pro mladé lidi (11) a nové iniciativy ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – stanovit si cíl, učit se, osvojit si dovednost, dosáhnout cíle) navržené Komisí, která má být realizována v rámci Evropského sociálního fondu plus zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057 (12). Iniciativa ALMA by měla být koncipována jako přeshraniční program mobility mládeže pro znevýhodněné osoby, které nejsou zaměstnány ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy. |
| --- | --- |

(14)

Evropský rok by měl poskytnout další impuls k vytváření kvalitních pracovních příležitostí pro mladé lidi v rámci iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, mimo jiné prostřednictvím doporučení Rady ze dne 30. října 2020 o posílených zárukách pro mladé lidi (11) a nové iniciativy ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve – stanovit si cíl, učit se, osvojit si dovednost, dosáhnout cíle) navržené Komisí, která má být realizována v rámci Evropského sociálního fondu plus zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057 (12). Iniciativa ALMA by měla být koncipována jako přeshraniční program mobility mládeže pro znevýhodněné osoby, které nejsou zaměstnány ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy.

| (15) | Evropský rok by měl přispět k uznání práce s mládeží a k cílům usnesení Rady ze dne 1. prosince 2020 o rámci, kterým se ustavuje Evropská agenda práce s mládeží (13) (dále jen „Evropská agenda práce s mládeží“), a bonnského procesu, a přispět tak k posílení struktur práce s mládeží, aby se zvýšila jejich udržitelnost a odolnost v celé Unii, a přeshraniční spolupráce. Evropský rok by měl rovněž podporovat uznávání kompetencí získaných prostřednictvím neformálního a informálního učení, mimo jiné prostřednictvím práce s mládeží, a zároveň uznat vysokou hodnotu učení při práci s mládeží vedle formálního vzdělávání a potřebu posílit partnerství mezi prací s mládeží a formálním vzděláváním. |
| --- | --- |

(15)

Evropský rok by měl přispět k uznání práce s mládeží a k cílům usnesení Rady ze dne 1. prosince 2020 o rámci, kterým se ustavuje Evropská agenda práce s mládeží (13) (dále jen „Evropská agenda práce s mládeží“), a bonnského procesu, a přispět tak k posílení struktur práce s mládeží, aby se zvýšila jejich udržitelnost a odolnost v celé Unii, a přeshraniční spolupráce. Evropský rok by měl rovněž podporovat uznávání kompetencí získaných prostřednictvím neformálního a informálního učení, mimo jiné prostřednictvím práce s mládeží, a zároveň uznat vysokou hodnotu učení při práci s mládeží vedle formálního vzdělávání a potřebu posílit partnerství mezi prací s mládeží a formálním vzděláváním.

| (16) | Ve svém usnesení ze dne 10. února 2021 o dopadu onemocnění COVID-19 na mladé lidi a sport (14) Evropský parlament zdůraznil zvláště akutní dopad pandemie COVID-19 na mladé lidi, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a podtrhl nutnost řešit problémy, s nimiž se potýkají mladí lidé ze zranitelných skupin, včetně mladých lidí se zdravotním postižením. Rovněž konstatoval, že nezaměstnanost mladých lidí a jejich chudoba od vypuknutí pandemie COVID-19 soustavně rostou, a vyzval Komisi a členské státy, aby přijaly veškerá nezbytná opatření k boji proti katastrofálním dopadům na zaměstnanost mladých lidí. Připomněl také úlohu dobrovolné činnosti pro rozvoj životních a pracovních dovedností mladých lidí a konstatoval, že Evropský sbor solidarity zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/888 (15) může mladým lidem pomoci rozšířit si příležitosti nad rámec místní reality. |
| --- | --- |

(16)

Ve svém usnesení ze dne 10. února 2021 o dopadu onemocnění COVID-19 na mladé lidi a sport (14) Evropský parlament zdůraznil zvláště akutní dopad pandemie COVID-19 na mladé lidi, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a podtrhl nutnost řešit problémy, s nimiž se potýkají mladí lidé ze zranitelných skupin, včetně mladých lidí se zdravotním postižením. Rovněž konstatoval, že nezaměstnanost mladých lidí a jejich chudoba od vypuknutí pandemie COVID-19 soustavně rostou, a vyzval Komisi a členské státy, aby přijaly veškerá nezbytná opatření k boji proti katastrofálním dopadům na zaměstnanost mladých lidí. Připomněl také úlohu dobrovolné činnosti pro rozvoj životních a pracovních dovedností mladých lidí a konstatoval, že Evropský sbor solidarity zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/888 (15) může mladým lidem pomoci rozšířit si příležitosti nad rámec místní reality.

| (17) | Pandemie COVID-19 měla hluboký sociální a hospodářský dopad na naši společnost jako celek a vedla k nebývalému nárůstu problémů v oblasti duševního zdraví, zejména mezi mladými lidmi. Evropský rok by proto měl podporovat diskusi a rozvoj udržitelných řešení, včetně preventivních opatření, s cílem pomoci tyto výzvy řešit. |
| --- | --- |

(17)

Pandemie COVID-19 měla hluboký sociální a hospodářský dopad na naši společnost jako celek a vedla k nebývalému nárůstu problémů v oblasti duševního zdraví, zejména mezi mladými lidmi. Evropský rok by proto měl podporovat diskusi a rozvoj udržitelných řešení, včetně preventivních opatření, s cílem pomoci tyto výzvy řešit.

| (18) | Evropský rok by měl přispět k uplatňování Evropské agendy práce s mládeží a závěrů Rady ze dne 5. června 2019 o mladých lidech a budoucnosti práce (16), závěrů ze dne 10. prosince 2019 o digitální práci s mládeží (17) a závěrů ze dne 7. prosince 2017 o inteligentní práci s mládeží (18). |
| --- | --- |

(18)

Evropský rok by měl přispět k uplatňování Evropské agendy práce s mládeží a závěrů Rady ze dne 5. června 2019 o mladých lidech a budoucnosti práce (16), závěrů ze dne 10. prosince 2019 o digitální práci s mládeží (17) a závěrů ze dne 7. prosince 2017 o inteligentní práci s mládeží (18).

| (19) | Vzhledem k významu boje proti klimatickým a přírodním krizím v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu přijatou v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (19) (dále jen „Pařížská dohoda“) a dosažení cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje a Evropského konsensu o rozvoji by měl evropský rok přispět k začleňování opatření souvisejících s klimatem a přírodou a k provádění cílů stanovených ve sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 nazvaném „Zelená dohoda pro Evropu“ spravedlivým a inkluzivním způsobem a dále k provádění misí programu Horizont Evropa zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (20) a balíčku „Fit for 55“ zřízeného sdělením Komise ze dne 14. července 2021 nazvaným „Fit for 55“: plnění klimatického cíle EU pro rok 2030 na cestě ke klimatické neutralitě“, zejména tím, že bude mladé lidi motivovat k tomu, aby rozvíjeli vlastní iniciativy a tvůrčí nápady vedoucí k dosažení příslušných cílů, a tímto uznat tvůrčí a inovační potenciál a schopnosti mladých lidí. |
| --- | --- |

(19)

Vzhledem k významu boje proti klimatickým a přírodním krizím v souladu se závazky Unie provádět Pařížskou dohodu přijatou v rámci Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (19) (dále jen „Pařížská dohoda“) a dosažení cílů Organizace spojených národů v oblasti udržitelného rozvoje a Evropského konsensu o rozvoji by měl evropský rok přispět k začleňování opatření souvisejících s klimatem a přírodou a k provádění cílů stanovených ve sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019 nazvaném „Zelená dohoda pro Evropu“ spravedlivým a inkluzivním způsobem a dále k provádění misí programu Horizont Evropa zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (20) a balíčku „Fit for 55“ zřízeného sdělením Komise ze dne 14. července 2021 nazvaným „Fit for 55“: plnění klimatického cíle EU pro rok 2030 na cestě ke klimatické neutralitě“, zejména tím, že bude mladé lidi motivovat k tomu, aby rozvíjeli vlastní iniciativy a tvůrčí nápady vedoucí k dosažení příslušných cílů, a tímto uznat tvůrčí a inovační potenciál a schopnosti mladých lidí.

| (20) | Evropský rok by měl dodat další stimul usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. září 2020 o účinných opatřeních pro ekologičtější programy Erasmus+, Kreativní Evropa a Evropský sbor solidarity (21), které zdůrazňuje, že program Erasmus+ je prostřednictvím své podpory formálního a neformálního vzdělávání, učení a odborné přípravy a díky podpoře aktivit s účastí mládeže zásadní pro zvyšování povědomí Evropanů, zejména mladých generací, s cílem je motivovat k aktivnímu a informovanému přístupu k udržitelnosti a příslušné politice a k tomu, aby se stali angažovanými a uvědomělými budoucími občany. Evropský parlament v usnesení také zdůraznil významnou úlohu organizací mládeže a občanské společnosti v této souvislosti při sdílení osvědčených postupů a provádění projektů zvyšujících povědomí mladých generací o udržitelnosti. |
| --- | --- |

(20)

Evropský rok by měl dodat další stimul usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. září 2020 o účinných opatřeních pro ekologičtější programy Erasmus+, Kreativní Evropa a Evropský sbor solidarity (21), které zdůrazňuje, že program Erasmus+ je prostřednictvím své podpory formálního a neformálního vzdělávání, učení a odborné přípravy a díky podpoře aktivit s účastí mládeže zásadní pro zvyšování povědomí Evropanů, zejména mladých generací, s cílem je motivovat k aktivnímu a informovanému přístupu k udržitelnosti a příslušné politice a k tomu, aby se stali angažovanými a uvědomělými budoucími občany. Evropský parlament v usnesení také zdůraznil významnou úlohu organizací mládeže a občanské společnosti v této souvislosti při sdílení osvědčených postupů a provádění projektů zvyšujících povědomí mladých generací o udržitelnosti.

| (21) | Evropský rok by měl navázat na evropské akce a iniciativy, jako jsou Evropské setkání mládeže, Evropský týden mládeže, Evropské hlavní město mládeže, Evropské hlavní město kultury, Den Evropy a Dny evropského dědictví a kampaň Rady Evropy „Mládež pro demokracii, demokracie pro mládež“, a usilovat o součinnost s nimi. |
| --- | --- |

(21)

Evropský rok by měl navázat na evropské akce a iniciativy, jako jsou Evropské setkání mládeže, Evropský týden mládeže, Evropské hlavní město mládeže, Evropské hlavní město kultury, Den Evropy a Dny evropského dědictví a kampaň Rady Evropy „Mládež pro demokracii, demokracie pro mládež“, a usilovat o součinnost s nimi.

| (22) | Předsedkyně Komise ve svém projevu o stavu Unie zdůraznila, že „Evropa potřebuje všechny své mladé lidi“. Při plnění cílů by měl být evropský rok plně inkluzivní a měl by aktivně podporovat účast mladých lidí různého původu, mladých lidí s omezenými příležitostmi a mladých lidí z nejvzdálenějších regionů, v souladu s prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2021/1877 (22). |
| --- | --- |

(22)

Předsedkyně Komise ve svém projevu o stavu Unie zdůraznila, že „Evropa potřebuje všechny své mladé lidi“. Při plnění cílů by měl být evropský rok plně inkluzivní a měl by aktivně podporovat účast mladých lidí různého původu, mladých lidí s omezenými příležitostmi a mladých lidí z nejvzdálenějších regionů, v souladu s prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2021/1877 (22).

| (23) | Je důležité, aby evropský rok přispěl ke zvýšení zájmu a aktivního zapojení mladých lidí, pokud jde o demokratický život a volební procesy, zejména na úrovni Unie. Podle průzkumu Eurobarometru, který proběhl po volbách do Evropského parlamentu v roce 2019, byla účast mladých lidí v těchto volbách mnohem vyšší (42 %) než ve volbách do Evropského parlamentu v roce 2014 (28 %). Volební účast mladých lidí by měla být dále podporována. |
| --- | --- |

(23)

Je důležité, aby evropský rok přispěl ke zvýšení zájmu a aktivního zapojení mladých lidí, pokud jde o demokratický život a volební procesy, zejména na úrovni Unie. Podle průzkumu Eurobarometru, který proběhl po volbách do Evropského parlamentu v roce 2019, byla účast mladých lidí v těchto volbách mnohem vyšší (42 %) než ve volbách do Evropského parlamentu v roce 2014 (28 %). Volební účast mladých lidí by měla být dále podporována.

| (24) | Evropský rok je pevně zakotven v zásadách uznávaných Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Cílem opatření a činností evropského roku je zejména zajistit plné respektování genderové rovnosti a nediskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace a podporovat uplatňování Listiny. Ve Strategii EU pro práva dítěte stanovené ve sdělení Komise ze dne 24. března 2021 nazvaném „Strategie EU pro práva dítěte“ a v Evropské záruce pro děti zřízené doporučením Rady (EU) 2021/1004 (23) byl stanoven nový standard pro zastoupení dětí a dospívajících a k dětem a mladým lidem se v nich přistupuje jako k aktivním občanům a aktérům změn. |
| --- | --- |

(24)

Evropský rok je pevně zakotven v zásadách uznávaných Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Cílem opatření a činností evropského roku je zejména zajistit plné respektování genderové rovnosti a nediskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace a podporovat uplatňování Listiny. Ve Strategii EU pro práva dítěte stanovené ve sdělení Komise ze dne 24. března 2021 nazvaném „Strategie EU pro práva dítěte“ a v Evropské záruce pro děti zřízené doporučením Rady (EU) 2021/1004 (23) byl stanoven nový standard pro zastoupení dětí a dospívajících a k dětem a mladým lidem se v nich přistupuje jako k aktivním občanům a aktérům změn.

| (25) | Má-li být zajištěno účinné a účelné provádění evropského roku, měl by evropský rok co nejvíce využívat stávající mechanismy provádění. S cílem optimalizovat přidanou hodnotu evropského roku a dosáhnout dodatečného pozitivního dopadu na mladé lidi je třeba usilovat o součinnost a doplňkovost, zejména mezi evropským rokem a programy Unie, a to včetně programů s mezinárodní působností specificky zaměřených na mladé lidi, programů bez nadnárodního nebo mezinárodního charakteru, zejména těch, které se týkají vzdělávání a odborné přípravy, sportu, kultury a médií, mládeže a jejího zdraví, včetně duševního zdraví, a také solidarity, dobrovolnických činností a sociálního začleňování, výzkumu a inovací, průmyslu a podnikání, digitální politiky, zemědělství a rozvoje venkova, pokud jsou tyto programy zaměřené na mladé zemědělce, životní prostředí a klima, politiku soudržnosti, migraci, bezpečnost a mezinárodní spolupráci a rozvoj. Mělo by se rovněž usilovat o součinnost a doplňkovost mezi evropským rokem a činnostmi prováděnými členskými státy. Součinnost a doplňkovost by měly stavět na takových programech Unie a činnostech prováděných členskými státy. |
| --- | --- |

(25)

Má-li být zajištěno účinné a účelné provádění evropského roku, měl by evropský rok co nejvíce využívat stávající mechanismy provádění. S cílem optimalizovat přidanou hodnotu evropského roku a dosáhnout dodatečného pozitivního dopadu na mladé lidi je třeba usilovat o součinnost a doplňkovost, zejména mezi evropským rokem a programy Unie, a to včetně programů s mezinárodní působností specificky zaměřených na mladé lidi, programů bez nadnárodního nebo mezinárodního charakteru, zejména těch, které se týkají vzdělávání a odborné přípravy, sportu, kultury a médií, mládeže a jejího zdraví, včetně duševního zdraví, a také solidarity, dobrovolnických činností a sociálního začleňování, výzkumu a inovací, průmyslu a podnikání, digitální politiky, zemědělství a rozvoje venkova, pokud jsou tyto programy zaměřené na mladé zemědělce, životní prostředí a klima, politiku soudržnosti, migraci, bezpečnost a mezinárodní spolupráci a rozvoj. Mělo by se rovněž usilovat o součinnost a doplňkovost mezi evropským rokem a činnostmi prováděnými členskými státy. Součinnost a doplňkovost by měly stavět na takových programech Unie a činnostech prováděných členskými státy.

| (26) | Vytvářením prostoru pro podporu cílů evropského roku současně na unijní, celostátní, regionální i místní úrovni lze dosáhnout větší součinnosti a lepšího využití zdrojů. V tomto ohledu by Komise měla poskytovat Evropskému parlamentu, Radě a členským státům, Výboru regionů, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a orgánům a sdružením zabývajícím se na úrovni Unie problematikou mládeže včasné informace a úzce s nimi spolupracovat. S cílem zajistit evropský rozměr činností rozvíjených v rámci evropského roku je důležité členské státy vybízet ke vzájemné spolupráci. |
| --- | --- |

(26)

Vytvářením prostoru pro podporu cílů evropského roku současně na unijní, celostátní, regionální i místní úrovni lze dosáhnout větší součinnosti a lepšího využití zdrojů. V tomto ohledu by Komise měla poskytovat Evropskému parlamentu, Radě a členským státům, Výboru regionů, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a orgánům a sdružením zabývajícím se na úrovni Unie problematikou mládeže včasné informace a úzce s nimi spolupracovat. S cílem zajistit evropský rozměr činností rozvíjených v rámci evropského roku je důležité členské státy vybízet ke vzájemné spolupráci.

| (27) | Koordinace evropského roku na úrovni Unie by měla umožnit společnou tvorbu. Komise by měla svolávat společná nebo samostatná setkání se zainteresovanými stranami a se zástupci organizací nebo subjektů, které se věnují problematice mládeže, aby společnou tvorbu a realizaci evropského roku podpořila na úrovni Unie. Na těchto setkáních by měl mít klíčovou roli koordinátor EU pro mládež, který by měl odpovídat za udržování kontaktů s různými zainteresovanými stranami a se zástupci organizací nebo subjektů, které se věnují problematice mládeže. |
| --- | --- |

(27)

Koordinace evropského roku na úrovni Unie by měla umožnit společnou tvorbu. Komise by měla svolávat společná nebo samostatná setkání se zainteresovanými stranami a se zástupci organizací nebo subjektů, které se věnují problematice mládeže, aby společnou tvorbu a realizaci evropského roku podpořila na úrovni Unie. Na těchto setkáních by měl mít klíčovou roli koordinátor EU pro mládež, který by měl odpovídat za udržování kontaktů s různými zainteresovanými stranami a se zástupci organizací nebo subjektů, které se věnují problematice mládeže.

| (28) | Evropský rok by se měl rovněž zaměřit na akce a činnosti, které nabízejí potenciální evropskou přidanou hodnotu. Pojem evropské přidané hodnoty je třeba chápat široce a lze jej prokázat různými způsoby, například tím, že akce nebo činnosti mají nadnárodní povahu, zejména pokud jde o spolupráci zaměřenou na dosažení udržitelného systémového dopadu, nebo přispívají k evropské identitě, povědomí a odpovědnosti mladých lidí, pokud jde o hodnoty a základní práva Unie, včetně genderové rovnosti a schopnosti podílet se na zastupitelské a participativní demokracii Unie. |
| --- | --- |

(28)

Evropský rok by se měl rovněž zaměřit na akce a činnosti, které nabízejí potenciální evropskou přidanou hodnotu. Pojem evropské přidané hodnoty je třeba chápat široce a lze jej prokázat různými způsoby, například tím, že akce nebo činnosti mají nadnárodní povahu, zejména pokud jde o spolupráci zaměřenou na dosažení udržitelného systémového dopadu, nebo přispívají k evropské identitě, povědomí a odpovědnosti mladých lidí, pokud jde o hodnoty a základní práva Unie, včetně genderové rovnosti a schopnosti podílet se na zastupitelské a participativní demokracii Unie.

| (29) | V rámci evropského roku by mělo být podporováno šíření osvědčených postupů, provádění studií a výzkumu a vypracovávání statistik, shromažďování údajů a dalších kvalitativních a kvantitativních informací o situaci mladých lidí v Unii, včetně o dopadech pandemie COVID-19, přičemž by měly být využívány zdroje, jako jsou portál wiki zaměřený na mládež, zpráva EU o mládeži a Index pokroku mládeže. |
| --- | --- |

(29)

V rámci evropského roku by mělo být podporováno šíření osvědčených postupů, provádění studií a výzkumu a vypracovávání statistik, shromažďování údajů a dalších kvalitativních a kvantitativních informací o situaci mladých lidí v Unii, včetně o dopadech pandemie COVID-19, přičemž by měly být využívány zdroje, jako jsou portál wiki zaměřený na mládež, zpráva EU o mládeži a Index pokroku mládeže.

| (30) | Na úrovni Unie by měly být nezbytné finanční prostředky na provádění tohoto rozhodnutí určeny v mezích víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Minimální provozní rozpočet na provádění tohoto rozhodnutí by měl činit 8 milionů EUR. Dodatečnou finanční podporu pro evropský rok by v závislosti na dostupných finančních prostředcích a v souladu s platnými pravidly měly poskytnout programy a nástroje Unie. Financování evropského roku by nemělo být na úkor financování projektů ve stávajících programech Unie a mělo by cílit na zajištění dlouhodobého odkazu evropského roku, a to i nad rámec roku 2022. Aniž jsou dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU, měly by být v mezích víceletého finančního rámce na období 2021–2027 pro tento odkaz určeny finanční prostředky. |
| --- | --- |

(30)

Na úrovni Unie by měly být nezbytné finanční prostředky na provádění tohoto rozhodnutí určeny v mezích víceletého finančního rámce na období 2021–2027. Minimální provozní rozpočet na provádění tohoto rozhodnutí by měl činit 8 milionů EUR. Dodatečnou finanční podporu pro evropský rok by v závislosti na dostupných finančních prostředcích a v souladu s platnými pravidly měly poskytnout programy a nástroje Unie. Financování evropského roku by nemělo být na úkor financování projektů ve stávajících programech Unie a mělo by cílit na zajištění dlouhodobého odkazu evropského roku, a to i nad rámec roku 2022. Aniž jsou dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU, měly by být v mezích víceletého finančního rámce na období 2021–2027 pro tento odkaz určeny finanční prostředky.

| (31) | Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale spíše jich může být z důvodu jeho rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(31)

Jelikož cílů tohoto rozhodnutí nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, ale spíše jich může být z důvodu jeho rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (32) | Vzhledem k dopadu pandemie COVID-19 na mladé lidi a z toho plynoucí nutnosti vyjádřit v rámci evropského roku uznání mladým lidem, podpořit je a zvýšit jejich angažovanost s ohledem na situaci po pandemii se považuje za vhodné stanovit výjimku ze lhůty osmi týdnů uvedené v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování EU a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii. |
| --- | --- |

(32)

Vzhledem k dopadu pandemie COVID-19 na mladé lidi a z toho plynoucí nutnosti vyjádřit v rámci evropského roku uznání mladým lidem, podpořit je a zvýšit jejich angažovanost s ohledem na situaci po pandemii se považuje za vhodné stanovit výjimku ze lhůty osmi týdnů uvedené v článku 4 Protokolu č. 1 o úloze vnitrostátních parlamentů v Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o EU, Smlouvě o fungování EU a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii.

| (33) | Vzhledem k důsledkům pandemie COVID-19 je nutné toto rozhodnutí použít bezodkladně, má-li být zajištěno rychlé provedení evropského roku v praxi. Toto rozhodnutí by mělo vstoupit v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, a mělo by se použít od 1. ledna 2022, |
| --- | --- |

(33)

Vzhledem k důsledkům pandemie COVID-19 je nutné toto rozhodnutí použít bezodkladně, má-li být zajištěno rychlé provedení evropského roku v praxi. Toto rozhodnutí by mělo vstoupit v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, a mělo by se použít od 1. ledna 2022,

PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Předmět

Rok 2022 se vyhlašuje „Evropským rokem mládeže“ (dále jen „evropský rok“).

Článek 2

Cíle

V souladu s cíli Strategie Evropské unie pro mládež na období 2019–2027 a evropskými cíli v oblasti mládeže, které jsou vymezeny v uvedené strategii a v její příloze 3 a jsou založeny na meziodvětvovém přístupu, jenž má zajistit, aby byly zájmy a potřeby mladých lidí patřičně zohledňovány ve všech politických opatřeních na všech úrovních, má evropský rok celkově za cíl posílit snahy Unie, členských států, regionálních a místních orgánů a subjektů občanské společnosti o posílení, uznání, podporu a zapojení mladých lidí, včetně osob s omezenými příležitostmi, s ohledem na situaci po pandemii COVID-19 tak, aby tato iniciativa měla na mladé lidi dlouhodobý pozitivní dopad. Evropský rok je zaměřen zejména na:

| a) | obnovu pozitivních vyhlídek mladých lidí, zejména s ohledem na nepříznivé důsledky pandemie COVID-19 pro mladé lidi, s důrazem na to, jak zelená a digitální transformace a další politiky Unie nabízejí mladým lidem a společnosti jako celku příležitosti, přičemž je inspirován akcemi, představami a poznatky mladých lidí s cílem dále posílit a oživit společný evropský projekt a naslouchat mladým lidem, brát v úvahu jejich potřeby a obavy a podporovat mladé lidi ve vytváření konkrétních příležitostí a cílů podporujících začlenění, a to při optimálním využívání nástrojů Unie; |
| --- | --- |

a)

obnovu pozitivních vyhlídek mladých lidí, zejména s ohledem na nepříznivé důsledky pandemie COVID-19 pro mladé lidi, s důrazem na to, jak zelená a digitální transformace a další politiky Unie nabízejí mladým lidem a společnosti jako celku příležitosti, přičemž je inspirován akcemi, představami a poznatky mladých lidí s cílem dále posílit a oživit společný evropský projekt a naslouchat mladým lidem, brát v úvahu jejich potřeby a obavy a podporovat mladé lidi ve vytváření konkrétních příležitostí a cílů podporujících začlenění, a to při optimálním využívání nástrojů Unie;

| b) | posílení a podporu mladých lidí, mimo jiné pomocí práce s mládeží, zejména s mladými lidmi s omezenými příležitostmi, mladými lidmi ze znevýhodněného a rozmanitého prostředí, ze zranitelných a marginalizovaných skupin nebo ze zemědělských, odlehlých, okrajových a méně rozvinutých oblastí a mladými lidmi z nejvzdálenějších regionů, aby získali relevantní znalosti a dovednosti, a stali se tak aktivními a angažovanými občany a aktéry změn inspirovanými evropským pocitem sounáležitosti; patří sem též další úsilí o budování kapacit pro účast a občanskou angažovanost mladých lidí a všech zainteresovaných stran, které pracují na zastupování jejich zájmů, a dále zapojení mladých lidí z různých prostředí do klíčových konzultačních procesů, jako jsou Konference o budoucnosti Evropy a proces dialogu EU s mládeží; |
| --- | --- |

b)

posílení a podporu mladých lidí, mimo jiné pomocí práce s mládeží, zejména s mladými lidmi s omezenými příležitostmi, mladými lidmi ze znevýhodněného a rozmanitého prostředí, ze zranitelných a marginalizovaných skupin nebo ze zemědělských, odlehlých, okrajových a méně rozvinutých oblastí a mladými lidmi z nejvzdálenějších regionů, aby získali relevantní znalosti a dovednosti, a stali se tak aktivními a angažovanými občany a aktéry změn inspirovanými evropským pocitem sounáležitosti; patří sem též další úsilí o budování kapacit pro účast a občanskou angažovanost mladých lidí a všech zainteresovaných stran, které pracují na zastupování jejich zájmů, a dále zapojení mladých lidí z různých prostředí do klíčových konzultačních procesů, jako jsou Konference o budoucnosti Evropy a proces dialogu EU s mládeží;

| c) | pomoc mladým lidem, aby lépe chápali různé příležitosti, které jim nabízejí veřejné politiky na unijní, celostátní, regionální a místní úrovni, a aktivní propagaci těchto příležitostí, s cílem podpořit jejich osobní, sociální, ekonomický a profesní rozvoj v ekologickém, digitálním a inkluzivním světě a současně odstranit zbývající překážky, které jim v takovém rozvoji brání; |
| --- | --- |

c)

pomoc mladým lidem, aby lépe chápali různé příležitosti, které jim nabízejí veřejné politiky na unijní, celostátní, regionální a místní úrovni, a aktivní propagaci těchto příležitostí, s cílem podpořit jejich osobní, sociální, ekonomický a profesní rozvoj v ekologickém, digitálním a inkluzivním světě a současně odstranit zbývající překážky, které jim v takovém rozvoji brání;

| d) | začlenění politiky týkající se mládeže do všech relevantních oblastí politiky Unie v souladu se strategií Evropské unie pro mládež na období 2019–2027 tak, aby bylo podpořeno zohledňování perspektivy mládeže na všech úrovních tvorby politik. |
| --- | --- |

d)

začlenění politiky týkající se mládeže do všech relevantních oblastí politiky Unie v souladu se strategií Evropské unie pro mládež na období 2019–2027 tak, aby bylo podpořeno zohledňování perspektivy mládeže na všech úrovních tvorby politik.

Článek 3

Druhy opatření

1.   Opatření, která mají být přijata za účelem dosažení cílů stanovených v článku 2, musí na úrovni Unie a podle existujících možností také na celostátní, regionální a místní úrovni a případně v partnerských zemích zahrnovat tyto činnosti související s cíli evropského roku:

| a) | konference, kulturní nebo jiné akce a politické iniciativy zaměřené na mladé lidi, které usilují o podporu inkluzivní a přístupné diskuse o výzvách, mimo jiné i výzvách v důsledku pandemie COVID-19, jimž čelí mladí lidé, včetně mladých lidí s omezenými příležitostmi a mladých lidí ze zranitelných skupin, např. o jejich sociální situaci, přístupu ke vzdělání a odborné přípravě a pracovních podmínkách, a o postupu, který mohou na různých úrovních přijmout zainteresované strany; |
| --- | --- |

a)

konference, kulturní nebo jiné akce a politické iniciativy zaměřené na mladé lidi, které usilují o podporu inkluzivní a přístupné diskuse o výzvách, mimo jiné i výzvách v důsledku pandemie COVID-19, jimž čelí mladí lidé, včetně mladých lidí s omezenými příležitostmi a mladých lidí ze zranitelných skupin, např. o jejich sociální situaci, přístupu ke vzdělání a odborné přípravě a pracovních podmínkách, a o postupu, který mohou na různých úrovních přijmout zainteresované strany;

| b) | podporu účasti mládeže a lepší využívání stávajících a nových inovativních nástrojů, kanálů a programů, které všem mladým lidem umožňují oslovit tvůrce politik, určením, shromažďováním a sdílením zkušeností a osvědčených postupů, a zvyšování povědomí tvůrců politik o těchto nástrojích, kanálech a programech; |
| --- | --- |

b)

podporu účasti mládeže a lepší využívání stávajících a nových inovativních nástrojů, kanálů a programů, které všem mladým lidem umožňují oslovit tvůrce politik, určením, shromažďováním a sdílením zkušeností a osvědčených postupů, a zvyšování povědomí tvůrců politik o těchto nástrojích, kanálech a programech;

| c) | shromažďování nápadů participativními metodami ve snaze spoluvytvářet a spoluprovádět evropský rok; |
| --- | --- |

c)

shromažďování nápadů participativními metodami ve snaze spoluvytvářet a spoluprovádět evropský rok;

| d) | informační, vzdělávací a osvětové kampaně, jejichž cílem je předávat hodnoty, jako je úcta, rovnost, spravedlnost, solidarita, dobrovolnictví, pocit sounáležitosti a bezpečí, pocit mladých lidí, že je jim nasloucháno a že jsou respektováni, s cílem stimulovat aktivní přínos mladých lidí k vytváření inkluzivnější, zelenější a digitálnější společnosti; |
| --- | --- |

d)

informační, vzdělávací a osvětové kampaně, jejichž cílem je předávat hodnoty, jako je úcta, rovnost, spravedlnost, solidarita, dobrovolnictví, pocit sounáležitosti a bezpečí, pocit mladých lidí, že je jim nasloucháno a že jsou respektováni, s cílem stimulovat aktivní přínos mladých lidí k vytváření inkluzivnější, zelenější a digitálnější společnosti;

| e) | vytvoření prostorů a nástrojů pro výměnu názorů o tom, jak v podnikatelském duchu přeměnit výzvy na příležitosti a myšlenky v činy, a současně podporu tvořivosti, společenství a spolupráce; |
| --- | --- |

e)

vytvoření prostorů a nástrojů pro výměnu názorů o tom, jak v podnikatelském duchu přeměnit výzvy na příležitosti a myšlenky v činy, a současně podporu tvořivosti, společenství a spolupráce;

| f) | provádění studií a výzkumu o situaci mladých lidí v Unii, se zvláštním důrazem na důsledky pandemie COVID-19, vytváření a využívání harmonizovaných evropských statistik a dalších relevantních údajů na unijní úrovni, jakož i propagaci a šíření daných výsledků na evropské, celostátní nebo regionální úrovni; |
| --- | --- |

f)

provádění studií a výzkumu o situaci mladých lidí v Unii, se zvláštním důrazem na důsledky pandemie COVID-19, vytváření a využívání harmonizovaných evropských statistik a dalších relevantních údajů na unijní úrovni, jakož i propagaci a šíření daných výsledků na evropské, celostátní nebo regionální úrovni;

| g) | propagaci programů, finančních příležitostí, projektů, akcí a sítí s významem pro mladé lidi, a to i pomocí sociálních médií a online komunit. |
| --- | --- |

g)

propagaci programů, finančních příležitostí, projektů, akcí a sítí s významem pro mladé lidi, a to i pomocí sociálních médií a online komunit.

2.   Komise a členské státy mohou určit další činnosti, které by mohly přispět k cílům evropského roku, a umožnit, aby odkazy na evropský rok byly použity při propagaci daných činností jako značka, pokud tyto činnosti přispívají k dosažení uvedených cílů. Orgány a subjekty Unie a členské státy mohou rovněž určit tyto další činnosti a navrhnout je Komisi.

Článek 4

Koordinace na vnitrostátní úrovni

Členské státy odpovídají za organizaci účasti na evropském roce na vnitrostátní úrovni. Za tímto účelem jmenují vnitrostátní koordinátory. Vnitrostátní koordinátoři zajišťují koordinaci příslušných činností na vnitrostátní úrovni. Zajišťují rovněž, aby se mladí lidé, mládežnické organizace, organizace občanské společnosti a případně i vnitrostátní rady mládeže a další relevantní zainteresované strany aktivně zapojili do společného vytváření, provádění a přezkumu, pokud jde o provádění činností v rámci evropského roku na vnitrostátní úrovni, a aby se těchto činností aktivně účastnili.

Článek 5

Koordinace na úrovni Unie

1.   Komise svolává zasedání národních koordinátorů za účelem koordinace průběhu evropského roku. Tato zasedání rovněž slouží k výměně informací o provádění evropského roku na unijní a vnitrostátní úrovni. Zástupci Evropského parlamentu se mohou těchto zasedání účastnit jako pozorovatelé a přispívat k nim.

2.   Při koordinaci evropského roku na úrovni Unie se uplatňuje průřezový přístup s cílem vytvořit součinnost mezi jednotlivými programy a iniciativami Unie, které jsou relevantní pro mladé lidi, a tato koordinace se náležitě zohlední na vnitrostátní úrovni.

3.   Komise svolává zasedání zainteresovaných stran a zástupců organizací nebo subjektů zaměřených na mládež, včetně Evropského fóra mládeže a dalších mládežnických organizací, aby pomohla při spoluutváření a realizaci evropského roku na úrovni Unie.

Článek 6

Spolupráce na mezinárodní úrovni

Pro účely evropského roku Komise v případě potřeby spolupracuje s mezinárodními partnery a příslušnými mezinárodními organizacemi, přičemž dbá na to, aby účast Unie byla viditelná. Komise zejména zajistí spolupráci s Radou Evropy, a to i skrze partnerství mezi EU a Radou Evropy v oblasti mládeže a navázáním silných vazeb s kampaní Rady Evropy „Mládež pro demokracii, demokracie pro mládež“ a s mezinárodními mládežnickými sítěmi a organizacemi.

Článek 7

Sledování a hodnocení

Komise do 31. prosince 2023 předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o provádění, výsledcích a celkovém hodnocení opatření stanovených v tomto rozhodnutí. Tato zpráva bude obsahovat nápady na další společné úsilí v oblasti mládeže s cílem vytvořit dlouhodobý odkaz pro evropský rok.

Článek 8

Vstup v platnost

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2022.

V Bruselu dne 22. prosince 2021.

Za Evropský parlament

předseda

D.M. SASSOLI

Za Radu

předseda

A. LOGAR

---

(1)  Stanovisko ze dne 8. prosince 2021 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 14. prosince 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 20. prosince 2021.

2

(3)  
  Úř. věst. C 456, 18.12.2018, s. 1.

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17).

4

(5)  
  Úř. věst. C 415, 1.12.2020, s. 16.

5

(6)  
  Úř. věst. C 241, 21.6.2021, s. 3.

6

(7)  
  Úř. věst. C 366, 27.10.2017, s. 7.

7

(8)  
  Úř. věst. C 428, 13.12.2017, s. 10.

8

(9)  
  Úř. věst. C 395, 29.9.2021, s. 101.

9

(10)  
  Úř. věst. C 445, 29.10.2021, s. 75.

10

(11)  Doporučení Rady ze dne 30. října 2020 o mostu k pracovním místům – posílení záruk pro mladé lidi a o nahrazení doporučení Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruk pro mladé lidi (Úř. věst. C 372, 4.11.2020, s. 1).

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1057 ze dne 24. června 2021, kterým se zřizuje Evropský sociální fond plus (ESF+) a zrušuje nařízení (EU) č. 1296/2013 (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 21).

12

(13)  
  Úř. věst. C 415, 1.12.2020, s. 1.

13

(14)  
  Úř. věst, C 465, 17.11.2021, s. 82.

14

(15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/888 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Evropský sbor solidarity a zrušují nařízení (EU) 2018/1475 a (EU) č. 375/2014 (Úř. věst. L 202, 8.6.2021, s. 32).

15

(16)  
  Úř. věst. C 189, 5.6.2019, s. 28.

16

(17)  
  Úř. věst. C 414, 10.12.2019, s. 2.

17

(18)  
  Úř. věst. C 418, 7.12.2017, s. 2.

18

(19)  
  Úř. věst. L 282, 19.10.2016, s. 4.

19

(20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 1).

20

(21)  
  Úř. věst. C 385, 22.9.2021, s. 2.

21

(22)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/1877 ze dne 22. října 2021 o rámci opatření zaměřených na začleňování pro programy Erasmus+ a Evropský sbor solidarity na období 2021–2027 (Úř. věst. L 378, 26.10.2021, s. 15).

22

(23)  Doporučení Rady (EU) 2021/1004 ze dne 14. června 2021, kterým se zavádí evropská záruka pro děti (Úř. věst. L 223, 22.6.2021, s. 14).

23

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 28.12.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 462/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 462/10

---

NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2021/2317

ze dne 11. listopadu 2021

o rozdělení rybolovných práv na základě Protokolu o provádění Dohody mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dohoda o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů (dále jen „dohoda“) (1) byla uzavřena rozhodnutím Rady (EU) 2017/418 (2) a vstoupila v platnost dne 10. května 2017. Protokol o provádění dohody (dále jen „stávající protokol“) byl prozatímně prováděn od 14. října 2016 (3). |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů (dále jen „dohoda“) (1) byla uzavřena rozhodnutím Rady (EU) 2017/418 (2) a vstoupila v platnost dne 10. května 2017. Protokol o provádění dohody (dále jen „stávající protokol“) byl prozatímně prováděn od 14. října 2016 (3).

| (2) | Platnost stávajícího protokolu byla prodloužena o jeden rok (4) a skončí dne 13. listopadu 2021 |
| --- | --- |

(2)

Platnost stávajícího protokolu byla prodloužena o jeden rok (4) a skončí dne 13. listopadu 2021

| (3) | Dne 7. července 2020 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání s vládou Cookových ostrovů o uzavření nového protokolu o provádění dohody (dále jen „protokol“). |
| --- | --- |

(3)

Dne 7. července 2020 zmocnila Rada Komisi k zahájení jednání s vládou Cookových ostrovů o uzavření nového protokolu o provádění dohody (dále jen „protokol“).

| (4) | Výsledkem těchto jednání bylo parafování protokolu dne 28. července 2021. |
| --- | --- |

(4)

Výsledkem těchto jednání bylo parafování protokolu dne 28. července 2021.

| (5) | Dne 11. listopadu 2021 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2021/2317 (5) o podpisu a prozatímním provádění protokolu. |
| --- | --- |

(5)

Dne 11. listopadu 2021 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2021/2317 (5) o podpisu a prozatímním provádění protokolu.

| (6) | Rybolovná práva stanovená v protokolu by měla být rozdělena mezi členské státy po celou dobu uplatňování protokolu. |
| --- | --- |

(6)

Rybolovná práva stanovená v protokolu by měla být rozdělena mezi členské státy po celou dobu uplatňování protokolu.

| (7) | S ohledem na hospodářský význam, který souvisí s rybolovnými činnostmi Unie v rybolovných oblastech Cookových ostrovů, a potřebu zamezit přerušení těchto činností po pozbytí platnosti stávajícího protokolu by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na hospodářský význam, který souvisí s rybolovnými činnostmi Unie v rybolovných oblastech Cookových ostrovů, a potřebu zamezit přerušení těchto činností po pozbytí platnosti stávajícího protokolu by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve.

| (8) | Aby se umožnily rybolovné činnosti plavidel Unie, bude protokol prozatímně prováděn ode dne podpisu. Toto nařízení by se tudíž mělo uplatňovat od stejného data, |
| --- | --- |

(8)

Aby se umožnily rybolovné činnosti plavidel Unie, bude protokol prozatímně prováděn ode dne podpisu. Toto nařízení by se tudíž mělo uplatňovat od stejného data,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Rybolovná práva stanovená v Protokolu o provádění Dohody mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v odvětví rybolovu (dále jen „protokol“) se mezi členské státy rozdělují takto:

Plavidla lovící tuňáky vlečnou sítí:

| — | Španělsko: 3 plavidla |
| --- | --- |

—

Španělsko: 3 plavidla

| — | Francie: 1 plavidlo |
| --- | --- |

—

Francie: 1 plavidlo

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 17. prosince 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. listopadu 2021.

Za Radu

předseda

Z. POČIVALŠEK

---

(1)  
  Úř. věst. L 131, 20.5.2016, s. 3.

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2017/418 ze dne 28. února 2017 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a prováděcího protokolu k této dohodě jménem Evropské unie (Úř. věst. L 64, 10.3.2017, s. 1).

2

(3)  
  Úř. věst. L 289, 25.10.2016, s. 1.

3

(4)  
  Úř. věst. L 395, 25.11.2020, s. 1.

4

(5)  Rozhodnutí Rady (EU) 2021/2317 ze dne 11. listopadu 2021 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Protokolu o provádění Dohody mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu (Úř. věst. L 463, 28.12.2021, s. 1).

5

---

| 28.12.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 462/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 462/12

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/2318

ze dne 21. prosince 2021,

kterým se stanoví ukončení rybolovu sledě obecného v norských vodách severně od 62° s. š. a rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen plavidly plujícími pod vlajkou členského státu Evropské unie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EU) 2021/92 (2) stanoví kvóty na rok 2021. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EU) 2021/92 (2) stanoví kvóty na rok 2021.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky sledě obecného v norských vodách severně od 62° s. š. a rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu Evropské unie nebo plavidly v něm registrovanými, kvótu přidělenou na rok 2021 vyčerpaly. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky sledě obecného v norských vodách severně od 62° s. š. a rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu Evropské unie nebo plavidly v něm registrovanými, kvótu přidělenou na rok 2021 vyčerpaly.

| (3) | Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat, |
| --- | --- |

(3)

Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2021 členským státům Evropské unie pro populaci sledě obecného v norských vodách severně od 62° s. š. a rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen uvedenou v příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v článku 1 plavidly plujícími pod vlajkou členského státu Evropské unie nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v příloze. Po tomto datu se zejména zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, přemísťovat, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. prosince 2021.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Virginijus SINKEVIČIUS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) 2021/92 ze dne 28. ledna 2021, kterým se pro rok 2021 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují rybářská plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací (Úř. věst. L 31, 29.1.2021, s. 31).

2

---

PŘÍLOHA

| Č. | 20/TQ92 |
| --- | --- |
| Členský stát | Evropská unie (všechny členské státy) |
| Populace | HER/*2AJMN |
| Druh | Sleď obecný (Clupea harengus) |
| Oblast | Norské vody severně od 62° s. š. a rybolovná oblast okolo ostrova Jan Mayen |
| Datum | 30. listopadu 2021 v 00:00 UTC |

Č.

20/TQ92

Členský stát

Evropská unie (všechny členské státy)

Populace

HER/*2AJMN

Druh

Sleď obecný (Clupea harengus)

Oblast

Norské vody severně od 62° s. š. a rybolovná oblast okolo ostrova Jan Mayen

Datum

30. listopadu 2021 v 00:00 UTC

---

| 28.12.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 462/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 462/15

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/2319

ze dne 21. prosince 2021,

kterým se schvalují změny specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení na úrovni Unie („Terre Tollesi“/„Tullum“ (CHOP))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 ze dne 17. října 2018, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o žádosti o ochranu označení původu, zeměpisných označení a tradičních výrazů v odvětví vína, řízení o námitce, omezení použití, změny specifikace výrobku, zrušení ochrany a označování a obchodní úpravu (1), a zejména na čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Komise přezkoumala žádost o schválení změn specifikace produktu chráněného označení původu na úrovni Unie „Terre Tollesi“/„Tullum“, kterou předložila Itálie v souladu s článkem 105 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (2) ve spojení s článkem 15 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/33. |
| --- | --- |

(1)

Komise přezkoumala žádost o schválení změn specifikace produktu chráněného označení původu na úrovni Unie „Terre Tollesi“/„Tullum“, kterou předložila Itálie v souladu s článkem 105 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (2) ve spojení s článkem 15 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/33.

| (2) | Komise v souladu s čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 zveřejnila žádost o schválení změn specifikace produktu na úrovni Unie v Úředním věstníku Evropské unie (3). |
| --- | --- |

(2)

Komise v souladu s čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 zveřejnila žádost o schválení změn specifikace produktu na úrovni Unie v Úředním věstníku Evropské unie (3).

| (3) | Komise neobdržela žádné námitky podle článku 98 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komise neobdržela žádné námitky podle článku 98 nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (4) | Změny specifikace produktu na úrovni Unie by proto měly být schváleny v souladu s článkem 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 ve spojení s čl. 15 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/33, |
| --- | --- |

(4)

Změny specifikace produktu na úrovni Unie by proto měly být schváleny v souladu s článkem 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 ve spojení s čl. 15 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2019/33,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny specifikace produktu zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Terre Tollesi“/„Tullum“ (CHOP) se tímto schvalují.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 21. prosince 2021.

Za Komisi,

jménem předsedkyně,

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 9, 11.1.2019, s. 2.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

2

(3)  
  Úř. věst. C 396, 30.9.2021, s. 15.

3

---

ROZHODNUTÍ

| 28.12.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 462/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 462/17

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU, Euratom) 2021/2320

ze dne 22. prosince 2021,

kterým se mění jednací řád Rady

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 240 odst. 3 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V případě, že Rada přijímá akt kvalifikovanou většinou, musí ověřit, zda členské státy tvořící tuto kvalifikovanou většinu zastupují alespoň 65 % počtu obyvatel Unie. |
| --- | --- |

(1)

V případě, že Rada přijímá akt kvalifikovanou většinou, musí ověřit, zda členské státy tvořící tuto kvalifikovanou většinu zastupují alespoň 65 % počtu obyvatel Unie.

| (2) | Tento procentní podíl se počítá podle údajů o počtu obyvatel uvedených v příloze III jednacího řádu Rady (dále jen „jednací řád“) (1). |
| --- | --- |

(2)

Tento procentní podíl se počítá podle údajů o počtu obyvatel uvedených v příloze III jednacího řádu Rady (dále jen „jednací řád“) (1).

| (3) | Podle čl. 11 odst. 6 jednacího řádu upraví Rada s účinkem ode dne 1. ledna každého roku údaje uvedené ve zmíněné příloze na základě údajů, které má Statistický úřad Evropské unie k dispozici ke dni 30. září předchozího roku. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 11 odst. 6 jednacího řádu upraví Rada s účinkem ode dne 1. ledna každého roku údaje uvedené ve zmíněné příloze na základě údajů, které má Statistický úřad Evropské unie k dispozici ke dni 30. září předchozího roku.

| (4) | Jednací řád by proto měl být pro rok 2022 odpovídajícím způsobem upraven. |
| --- | --- |

(4)

Jednací řád by proto měl být pro rok 2022 odpovídajícím způsobem upraven.

| (5) | V souladu s článkem 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii se článek 240 Smlouvy o fungování Evropské unie použije na Evropské společenství pro atomovou energii, |
| --- | --- |

(5)

V souladu s článkem 106a Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii se článek 240 Smlouvy o fungování Evropské unie použije na Evropské společenství pro atomovou energii,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha III jednacího řádu se nahrazuje tímto:

„PŘÍLOHA III

Údaje o počtu obyvatel Unie a o počtu obyvatel každého členského státu k provedení ustanovení o hlasování kvalifikovanou většinou v Radě

| Členský stát | Počet obyvatel | Procentní podíl z celkového počtu obyvatel Unie (%) |
| --- | --- | --- |
| Německo | 83 120 520 | 18,57 |
| Francie | 67 439 614 | 15,07 |
| Itálie | 59 862 348 | 13,38 |
| Španělsko | 47 394 223 | 10,59 |
| Polsko | 37 840 001 | 8,45 |
| Rumunsko | 19 186 201 | 4,29 |
| Nizozemsko | 17 617 840 | 3,94 |
| Belgie | 11 566 041 | 2,58 |
| Řecko | 10 682 547 | 2,39 |
| Česko | 10 574 153 | 2,36 |
| Švédsko | 10 370 000 | 2,32 |
| Portugalsko | 10 298 252 | 2,30 |
| Maďarsko | 9 730 772 | 2,17 |
| Rakousko | 8 926 000 | 1,99 |
| Bulharsko | 6 916 548 | 1,55 |
| Dánsko | 5 833 883 | 1,30 |
| Finsko | 5 527 493 | 1,24 |
| Slovensko | 5 459 781 | 1,22 |
| Irsko | 5 006 324 | 1,12 |
| Chorvatsko | 4 036 355 | 0,90 |
| Litva | 2 795 680 | 0,62 |
| Slovinsko | 2 108 977 | 0,47 |
| Lotyšsko | 1 893 223 | 0,42 |
| Estonsko | 1 330 068 | 0,30 |
| Kypr | 896 000 | 0,20 |
| Lucembursko | 633 347 | 0,14 |
| Malta | 516 100 | 0,12 |
| EU 27 | 447 562 291 | |
| Práh (65 %) | 290 915 489 | |

Členský stát

Počet obyvatel

Procentní podíl z celkového počtu obyvatel Unie (%)

Německo

83 120 520

18,57

Francie

67 439 614

15,07

Itálie

59 862 348

13,38

Španělsko

47 394 223

10,59

Polsko

37 840 001

8,45

Rumunsko

19 186 201

4,29

Nizozemsko

17 617 840

3,94

Belgie

11 566 041

2,58

Řecko

10 682 547

2,39

Česko

10 574 153

2,36

Švédsko

10 370 000

2,32

Portugalsko

10 298 252

2,30

Maďarsko

9 730 772

2,17

Rakousko

8 926 000

1,99

Bulharsko

6 916 548

1,55

Dánsko

5 833 883

1,30

Finsko

5 527 493

1,24

Slovensko

5 459 781

1,22

Irsko

5 006 324

1,12

Chorvatsko

4 036 355

0,90

Litva

2 795 680

0,62

Slovinsko

2 108 977

0,47

Lotyšsko

1 893 223

0,42

Estonsko

1 330 068

0,30

Kypr

896 000

0,20

Lucembursko

633 347

0,14

Malta

516 100

0,12

EU 27

447 562 291

Práh (65 %)

290 915 489

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2022.

V Bruselu dne 22. prosince 2021.

Za Radu

předseda

G. DOVŽAN

---

(1)  Rozhodnutí Rady 2009/937/EU ze dne 1. prosince 2009, kterým se přijímá její jednací řád (Úř. věst. L 325, 11.12.2009, s. 35).

1

---