# Úradný vestník L 170/2012

| | ISSN 1977-0790
  doi:10.3000/19770790.L_2012.170.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 170 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5529. júna 2012 |

ISSN 1977-0790

doi:10.3000/19770790.L_2012.170.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 170

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5529. júna 2012

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2012/321/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 25. januára 2012 o opatrení SA.14588 (C 20/09), ktoré Belgicko zaviedlo v prospech spoločnosti De Post – La Poste (teraz bpost)
  [oznámené pod číslom C(2012) 178]

   (
  1
  ) | 1 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

2012/321/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 25. januára 2012 o opatrení SA.14588 (C 20/09), ktoré Belgicko zaviedlo v prospech spoločnosti De Post – La Poste (teraz bpost)
  [oznámené pod číslom C(2012) 178]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2012) 178]

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 29.6.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 170/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 25. januára 2012

o opatrení SA.14588 (C 20/09), ktoré Belgicko zaviedlo v prospech spoločnosti De Post – La Poste (teraz „bpost“)

[oznámené pod číslom C(2012) 178]

(Iba francúzske a holandské znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2012/321/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (2), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   ROZHODNUTIE KOMISIE Z ROKU 2003 ZRUŠENÉ VŠEOBECNÝM SÚDOM

| (1) | Dňa 3. decembra 2002 belgické orgány notifikovali (3) Komisii zvýšenie základného imania belgického prevádzkovateľa poštových služieb De Post – La Poste (ďalej len „DPLP“, teraz „bpost (4)“). Po predbežnom preskúmaní sa Komisia 23. júla 2003 (5) rozhodla, že proti notifikovanému opatreniu nevznesie námietky. Vo svojom rozhodnutí Komisia uviedla, že tento kapitálový vklad, rovnako ako ostatné opatrenia v prospech DPLP posúdené v rámci predbežného preskúmania, neviedli k nadmernej náhrade čistých nákladov, ktoré vznikli podniku pri plnení úloh spojených s poskytovaním služby vo verejnom záujme od roku 1992 do roku 2002. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 3. decembra 2002 belgické orgány notifikovali (3) Komisii zvýšenie základného imania belgického prevádzkovateľa poštových služieb De Post – La Poste (ďalej len „DPLP“, teraz „bpost (4)“). Po predbežnom preskúmaní sa Komisia 23. júla 2003 (5) rozhodla, že proti notifikovanému opatreniu nevznesie námietky. Vo svojom rozhodnutí Komisia uviedla, že tento kapitálový vklad, rovnako ako ostatné opatrenia v prospech DPLP posúdené v rámci predbežného preskúmania, neviedli k nadmernej náhrade čistých nákladov, ktoré vznikli podniku pri plnení úloh spojených s poskytovaním služby vo verejnom záujme od roku 1992 do roku 2002.

| (2) | Dňa 27. novembra 2003 podala spoločnosť Deutsche Post AG a jej belgická dcérska spoločnosť DHL International proti tomuto rozhodnutiu Komisie žalobu na Všeobecnom súde (6). Dňa 10. februára 2009 Všeobecný súd zrušil rozhodnutie Komisie, pričom dospel k záveru, že Komisia sa rozhodla nevzniesť námietku napriek existencii vážnych ťažkostí, na základe ktorých mala začať konanie vo veci formálneho zisťovania. |
| --- | --- |

(2)

Dňa 27. novembra 2003 podala spoločnosť Deutsche Post AG a jej belgická dcérska spoločnosť DHL International proti tomuto rozhodnutiu Komisie žalobu na Všeobecnom súde (6). Dňa 10. februára 2009 Všeobecný súd zrušil rozhodnutie Komisie, pričom dospel k záveru, že Komisia sa rozhodla nevzniesť námietku napriek existencii vážnych ťažkostí, na základe ktorých mala začať konanie vo veci formálneho zisťovania.

| (3) | V apríli 2009 Belgicko podalo na Súdny dvor odvolanie (7) (C-148/09) proti zrušeniu rozhodnutia Komisie o nevznesení námietok z 23. júla 2003 Všeobecným súdom. |
| --- | --- |

(3)

V apríli 2009 Belgicko podalo na Súdny dvor odvolanie (7) (C-148/09) proti zrušeniu rozhodnutia Komisie o nevznesení námietok z 23. júla 2003 Všeobecným súdom.

| (4) | Dňa 22. septembra 2011 Súdny dvor zamietol odvolanie podané Belgickom konštatujúc, že Všeobecný súd právom zrušil rozhodnutie Komisie z roku 2003. |
| --- | --- |

(4)

Dňa 22. septembra 2011 Súdny dvor zamietol odvolanie podané Belgickom konštatujúc, že Všeobecný súd právom zrušil rozhodnutie Komisie z roku 2003.

1.2.   SŤAŽNOSŤ TÝKAJÚCA SA POMOCI NA DISTRIBÚCIU TLAČE

| (5) | V roku 2005 niekoľko belgických súkromných spoločností zaoberajúcich sa distribúciou tlače podalo na základe antitrustových pravidiel a pravidiel štátnej pomoci sťažnosť (8) proti schéme distribúcie tlače, na ktorej sa dohodli belgické orgány a spoločnosť DPLP. Touto dohodou sa spoločnosť DPLP poveruje vykonávaním služby vo verejnom záujme v oblasti distribúcie tlače v celom Belgicku a stanovujú sa sadzby za túto službu, ako aj náhrada, na ktorú má DPLP nárok z dôvodu dodatočných nákladov súvisiacich s plnením týchto úloh. Sťažnosť sa týka najmä sadzieb za služby poskytované spoločnosťou DPLP, o ktorých sťažovatelia tvrdia, že sú také nízke, že v skutočnosti vylučujú akýkoľvek pokus o hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(5)

V roku 2005 niekoľko belgických súkromných spoločností zaoberajúcich sa distribúciou tlače podalo na základe antitrustových pravidiel a pravidiel štátnej pomoci sťažnosť (8) proti schéme distribúcie tlače, na ktorej sa dohodli belgické orgány a spoločnosť DPLP. Touto dohodou sa spoločnosť DPLP poveruje vykonávaním služby vo verejnom záujme v oblasti distribúcie tlače v celom Belgicku a stanovujú sa sadzby za túto službu, ako aj náhrada, na ktorú má DPLP nárok z dôvodu dodatočných nákladov súvisiacich s plnením týchto úloh. Sťažnosť sa týka najmä sadzieb za služby poskytované spoločnosťou DPLP, o ktorých sťažovatelia tvrdia, že sú také nízke, že v skutočnosti vylučujú akýkoľvek pokus o hospodársku súťaž.

| (6) | Pokiaľ ide o pravidlá štátnej pomoci, útvary Komisie sťažnosť zamietli, pretože pri predbežnom preskúmaní sa preukázala neexistencia nadmernej náhrady dodatočných čistých nákladov, ktoré vznikli v súvislosti s touto službou vo verejnom záujme. V máji 2009 však sťažovatelia napadli toto predbežné stanovisko, predložili doplňujúce informácie a požiadali Komisiu, aby vykonala dôkladné prešetrovanie. |
| --- | --- |

(6)

Pokiaľ ide o pravidlá štátnej pomoci, útvary Komisie sťažnosť zamietli, pretože pri predbežnom preskúmaní sa preukázala neexistencia nadmernej náhrady dodatočných čistých nákladov, ktoré vznikli v súvislosti s touto službou vo verejnom záujme. V máji 2009 však sťažovatelia napadli toto predbežné stanovisko, predložili doplňujúce informácie a požiadali Komisiu, aby vykonala dôkladné prešetrovanie.

1.3.   ŠTVRTÁ ZMLUVA O VÝKONE SPRÁVY (2005 – 2010)

| (7) | Na základe preskúmania sťažnosti týkajúcej sa poskytnutej náhrady za distribúciu tlače Komisia zistila, že v roku 2005 Belgicko uzatvorilo so spoločnosťou DPLP nenotifikovanú „zmluvu o výkone správy“, ktorou sa ustanovila úhrada náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (SVHZ). Komisia preto začala konanie z úradnej moci (9) a v apríli 2007 zaslala Belgicku žiadosť o informácie. |
| --- | --- |

(7)

Na základe preskúmania sťažnosti týkajúcej sa poskytnutej náhrady za distribúciu tlače Komisia zistila, že v roku 2005 Belgicko uzatvorilo so spoločnosťou DPLP nenotifikovanú „zmluvu o výkone správy“, ktorou sa ustanovila úhrada náhrady za služby všeobecného hospodárskeho záujmu (SVHZ). Komisia preto začala konanie z úradnej moci (9) a v apríli 2007 zaslala Belgicku žiadosť o informácie.

| (8) | V decembri 2007 belgické orgány odpovedali, že sa domnievajú, že náhrada za SVHZ nepredstavuje štátnu pomoc, pretože sú splnené všetky štyri podmienky uvedené v rozsudku vo veci Altmark (10). Neskôr zaslali informácie o štvrtej zmluve o výkone správy a osobitne o systéme nákladového účtovníctva, ktorý sa používa na výpočet náhrady vyplácanej štátom. |
| --- | --- |

(8)

V decembri 2007 belgické orgány odpovedali, že sa domnievajú, že náhrada za SVHZ nepredstavuje štátnu pomoc, pretože sú splnené všetky štyri podmienky uvedené v rozsudku vo veci Altmark (10). Neskôr zaslali informácie o štvrtej zmluve o výkone správy a osobitne o systéme nákladového účtovníctva, ktorý sa používa na výpočet náhrady vyplácanej štátom.

| (9) | Následne boli opatrenia, na ktoré sa vzťahovalo konanie z úradnej moci, ako aj sťažnosti zahrnuté do konania vo veci formálneho zisťovania C20/2009, ktoré sa začalo 23. júla 2009. |
| --- | --- |

(9)

Následne boli opatrenia, na ktoré sa vzťahovalo konanie z úradnej moci, ako aj sťažnosti zahrnuté do konania vo veci formálneho zisťovania C20/2009, ktoré sa začalo 23. júla 2009.

1.4.   ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA

| (10) | So zreteľom na zrušenie rozhodnutia Komisie z 23. júla 2003 Všeobecným súdom a po preskúmaní informácií o uvedených opatreniach, ktoré poskytli belgické orgány, sa Komisia 13. júla 2009 rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ (11). |
| --- | --- |

(10)

So zreteľom na zrušenie rozhodnutia Komisie z 23. júla 2003 Všeobecným súdom a po preskúmaní informácií o uvedených opatreniach, ktoré poskytli belgické orgány, sa Komisia 13. júla 2009 rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ (11).

| (11) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby jej predložili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(11)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby jej predložili svoje pripomienky.

1.5.   PRIPOMIENKY BELGICKÝCH ORGÁNOV K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA

| (12) | Belgické orgány predložili svoje pripomienky 13. augusta 2009 a tieto pripomienky doplnili o ďalšie pripomienky 10. septembra 2009, 12. októbra 2009, 23. apríla 2010, 26. apríla 2010, 19. októbra 2010, 19. novembra 2010, 21. decembra 2010, 18. januára 2011, 17. februára 2011, 2. marca 2011, 29. marca 2011, 11. apríla 2011, 10. mája 2011, 27. mája 2011, 14. júna 2011, 10. augusta 2011, 26. augusta 2011, 7. októbra 2011, 14. decembra 2011, 19. decembra 2011, 20. decembra 2011 a 26. decembra 2011. Uviedli, že 22. apríla 2009 podali odvolanie proti rozsudku Všeobecného súdu z 10. februára 2009, a spresnili informácie o náhrade za služby vo verejnom záujme a o ostatných ad hoc opatreniach v prospech spoločnosti DPLP. |
| --- | --- |

(12)

Belgické orgány predložili svoje pripomienky 13. augusta 2009 a tieto pripomienky doplnili o ďalšie pripomienky 10. septembra 2009, 12. októbra 2009, 23. apríla 2010, 26. apríla 2010, 19. októbra 2010, 19. novembra 2010, 21. decembra 2010, 18. januára 2011, 17. februára 2011, 2. marca 2011, 29. marca 2011, 11. apríla 2011, 10. mája 2011, 27. mája 2011, 14. júna 2011, 10. augusta 2011, 26. augusta 2011, 7. októbra 2011, 14. decembra 2011, 19. decembra 2011, 20. decembra 2011 a 26. decembra 2011. Uviedli, že 22. apríla 2009 podali odvolanie proti rozsudku Všeobecného súdu z 10. februára 2009, a spresnili informácie o náhrade za služby vo verejnom záujme a o ostatných ad hoc opatreniach v prospech spoločnosti DPLP.

1.6.   PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN K ROZHODNUTIU O ZAČATÍ KONANIA A PRIPOMIENKY BELGICKÝCH ORGÁNOV K PRIPOMIENKAM TRETÍCH STRÁN

| (13) | Deutsche Post AG a DHL International N.V./S.A. predložili pripomienky 28. augusta 2009. |
| --- | --- |

(13)

Deutsche Post AG a DHL International N.V./S.A. predložili pripomienky 28. augusta 2009.

| (14) | Vlaamse Federatie van Persverspreiders (ďalej len „VFP“, flámska federácia distribútorov tlače) a Prodipresse (Union des professionnels de la diffusion de la presse – „Profesijný zväz distribútorov tlače“) predložili svoje pripomienky 28. augusta 2009. |
| --- | --- |

(14)

Vlaamse Federatie van Persverspreiders (ďalej len „VFP“, flámska federácia distribútorov tlače) a Prodipresse (Union des professionnels de la diffusion de la presse – „Profesijný zväz distribútorov tlače“) predložili svoje pripomienky 28. augusta 2009.

| (15) | Belgische Distributiedienst B.V.B.A (ďalej len „BD“, konkurent DPLP na trhu distribúcie tlače) predložil svoje pripomienky 28. augusta 2009. |
| --- | --- |

(15)

Belgische Distributiedienst B.V.B.A (ďalej len „BD“, konkurent DPLP na trhu distribúcie tlače) predložil svoje pripomienky 28. augusta 2009.

| (16) | Association belge des éditeurs de quotidiens A.S.B.L („Belgické združenie vydavateľov denníkov“) predložila svoje pripomienky 28. augusta 2009. |
| --- | --- |

(16)

Association belge des éditeurs de quotidiens A.S.B.L („Belgické združenie vydavateľov denníkov“) predložila svoje pripomienky 28. augusta 2009.

2.   PODROBNÝ OPIS POMOCI

2.1.   PRÁVNA FORMA A ČINNOSŤ SPOLOČNOSTI DPLP

| (17) | Belgická spoločnosť La Poste bola do roku 1992 štátnou agentúrou („Régie des postes“). V roku 1992 však bola zaregistrovaná ako samostatná právnická osoba („entreprise publique autonome“ – „samostatný verejný podnik“). V roku 2000 sa jej právna forma zmenila na „verejnú akciovú spoločnosť“ („société anonyme de droit public“). |
| --- | --- |

(17)

Belgická spoločnosť La Poste bola do roku 1992 štátnou agentúrou („Régie des postes“). V roku 1992 však bola zaregistrovaná ako samostatná právnická osoba („entreprise publique autonome“ – „samostatný verejný podnik“). V roku 2000 sa jej právna forma zmenila na „verejnú akciovú spoločnosť“ („société anonyme de droit public“).

| (18) | V roku 2010 spoločnosť DPLP dosiahla prevádzkový príjem 2 318 mil. EUR a prevádzkový zisk 319 mil. EUR. Koncom roka 2010 zamestnávala 33 616 osôb. Pre porovnanie v roku 2002 mala 42 000 zamestnancov. Personálne náklady predstavujú 65 % jej celkových prevádzkových nákladov. |
| --- | --- |

(18)

V roku 2010 spoločnosť DPLP dosiahla prevádzkový príjem 2 318 mil. EUR a prevádzkový zisk 319 mil. EUR. Koncom roka 2010 zamestnávala 33 616 osôb. Pre porovnanie v roku 2002 mala 42 000 zamestnancov. Personálne náklady predstavujú 65 % jej celkových prevádzkových nákladov.

| (19) | Menšinovú 50 % účasť bez jedného podielu vlastní súkromný investor CVC Capital Partners. Väčšinovým akcionárom je belgický štát. |
| --- | --- |

(19)

Menšinovú 50 % účasť bez jedného podielu vlastní súkromný investor CVC Capital Partners. Väčšinovým akcionárom je belgický štát.

2.2.   ZHRNUTIE PREDMETNÝCH ŠTÁTNYCH OPATRENÍ

2.2.1.   Úlohy služby vo verejnom záujme v období rokov 1992 – 2010

| (20) | Spoločnosť DPLP bola poverená vykonávaním služby vo verejnom záujme na základe poštového zákona (12) a štyroch zmlúv o výkone správy uzatvorených postupne v priebehu celého obdobia, na ktoré sa vzťahovalo prešetrovanie, čiže od roku 1992 do roku 2010. |
| --- | --- |

(20)

Spoločnosť DPLP bola poverená vykonávaním služby vo verejnom záujme na základe poštového zákona (12) a štyroch zmlúv o výkone správy uzatvorených postupne v priebehu celého obdobia, na ktoré sa vzťahovalo prešetrovanie, čiže od roku 1992 do roku 2010.

2.2.1.1.   Záväzky služby vo verejnom záujme vymedzené v zmluvách o výkone správy

| (21) | V zmluvách o výkone správy sa určujú pravidlá a podmienky plnenia úloh, ktoré spoločnosť DPLP vykonáva v rámci výkonu svojich činností vo verejnom záujme, a stanovuje sa v nich finančná pomoc zo strany belgického štátu. |
| --- | --- |

(21)

V zmluvách o výkone správy sa určujú pravidlá a podmienky plnenia úloh, ktoré spoločnosť DPLP vykonáva v rámci výkonu svojich činností vo verejnom záujme, a stanovuje sa v nich finančná pomoc zo strany belgického štátu.

| (22) | Od svojho založenia v roku 1992 spoločnosť DPLP uzatvorila s belgickým štátom štyri zmluvy o výkone správy vzťahujúce sa na nasledujúce obdobia (13):






  1. | prvá zmluva: od 14. 9. 1992 do 31. 12. 1996; |
| --- | --- | --- |

(22)

Od svojho založenia v roku 1992 spoločnosť DPLP uzatvorila s belgickým štátom štyri zmluvy o výkone správy vzťahujúce sa na nasledujúce obdobia (13):

1.

prvá zmluva: od 14. 9. 1992 do 31. 12. 1996;

| 2. | druhá zmluva: od 1. 1. 1997 do 23. 9. 2002; |
| --- | --- |

2.

druhá zmluva: od 1. 1. 1997 do 23. 9. 2002;

| 3. | tretia zmluva: od 24. 9. 2002 do 23. 9. 2005; |
| --- | --- |

3.

tretia zmluva: od 24. 9. 2002 do 23. 9. 2005;

| 4. | štvrtá zmluva: od 24. 9. 2005 do 23. 9. 2010; zmluva predĺžená v očakávaní novej zmluvy. |
| --- | --- |

4.

štvrtá zmluva: od 24. 9. 2005 do 23. 9. 2010; zmluva predĺžená v očakávaní novej zmluvy.

| (23) | V zmluvách o výkone správy je stanovený zoznam úloh služby vo verejnom záujme. Úlohy spojené s poskytovaním služby vo verejnom záujme ustanovené belgickým štátom v terajšej zmluve o výkone správy sú vymedzené takto (14): | Poštové služby






  i) | Univerzálna poštová služba |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

V zmluvách o výkone správy je stanovený zoznam úloh služby vo verejnom záujme. Úlohy spojené s poskytovaním služby vo verejnom záujme ustanovené belgickým štátom v terajšej zmluve o výkone správy sú vymedzené takto (14):

Poštové služby

i)

Univerzálna poštová služba

| ii) | Distribúcia denníkov |
| --- | --- |

ii)

Distribúcia denníkov

| iii) | Distribúcia periodík |
| --- | --- |

iii)

Distribúcia periodík

| iv) | Distribúcia volebných tlačív |
| --- | --- |

iv)

Distribúcia volebných tlačív

| v) | Špeciálne sadzby pre neziskové združenia |
| --- | --- |

v)

Špeciálne sadzby pre neziskové združenia

| vi) | Poštové listové zásielky, na ktoré sa vzťahuje oslobodenie od poštovného (kráľovská korešpondencia a iná špeciálna korešpondencia) |
| --- | --- |

vi)

Poštové listové zásielky, na ktoré sa vzťahuje oslobodenie od poštovného (kráľovská korešpondencia a iná špeciálna korešpondencia)

| vii) | Medzinárodné poštové služby |
| --- | --- |

vii)

Medzinárodné poštové služby

| viii) | Medzinárodné balíky |
| --- | --- |

viii)

Medzinárodné balíky

| | Finančné služby






  ix) | Prijímanie hotovostných vkladov na bežný poštový účet |
| --- | --- | --- |

Finančné služby

ix)

Prijímanie hotovostných vkladov na bežný poštový účet

| x) | Vydávanie poštových poukážok |
| --- | --- |

x)

Vydávanie poštových poukážok

| xi) | Doručovanie starobných a pozostalostných dôchodkov a dávok zdravotne postihnutým osobám domov |
| --- | --- |

xi)

Doručovanie starobných a pozostalostných dôchodkov a dávok zdravotne postihnutým osobám domov

| xii) | Vyplácanie odmien za účasť počas volieb |
| --- | --- |

xii)

Vyplácanie odmien za účasť počas volieb

| xiii) | Zúčtovanie finančných prostriedkov a blokových pokút za dopravné priestupky |
| --- | --- |

xiii)

Zúčtovanie finančných prostriedkov a blokových pokút za dopravné priestupky

| xiv) | Služby týkajúce sa povolenia na rybolov |
| --- | --- |

xiv)

Služby týkajúce sa povolenia na rybolov

| | Predaj známok






  xv) | Predaj známok |
| --- | --- | --- |

Predaj známok

xv)

Predaj známok

| | Iné služby vo verejnom záujme






  xvi) | Sociálna úloha doručovateľa |
| --- | --- | --- |

Iné služby vo verejnom záujme

xvi)

Sociálna úloha doručovateľa

| xvii) | Zabezpečovanie primeranej informovanosti verejnosti |
| --- | --- |

xvii)

Zabezpečovanie primeranej informovanosti verejnosti

| xviii) | Tlač a dodávka elektronickej pošty |
| --- | --- |

xviii)

Tlač a dodávka elektronickej pošty

| xix) | Služby certifikácie správ |
| --- | --- |

xix)

Služby certifikácie správ

| xx) | Služby vykonávané pre autorizovaných účtovníkov |
| --- | --- |

xx)

Služby vykonávané pre autorizovaných účtovníkov

| xxi) | Predaj kolkov a pokutových blokov |
| --- | --- |

xxi)

Predaj kolkov a pokutových blokov

| xxii) | Spolupráca v oblasti distribúcie balíkov s hlasovacími lístkami |
| --- | --- |

xxii)

Spolupráca v oblasti distribúcie balíkov s hlasovacími lístkami

2.2.2.   Štátne opatrenia, na ktoré sa vzťahuje prešetrovanie

| (24) | Od roku 1992 do roku 2010 bola spoločnosti DPLP poskytnutá štátna podpora vo forme rôznych opatrení:






  1. | financovanie dôchodkov: po reforme dôchodkového systému v roku 1997 štát oslobodil spoločnosť DPLP od akumulovaných dôchodkových záväzkov vo výške 3,8 mld. EUR; |
| --- | --- | --- |

(24)

Od roku 1992 do roku 2010 bola spoločnosti DPLP poskytnutá štátna podpora vo forme rôznych opatrení:

1.

financovanie dôchodkov: po reforme dôchodkového systému v roku 1997 štát oslobodil spoločnosť DPLP od akumulovaných dôchodkových záväzkov vo výške 3,8 mld. EUR;

| 2. | ročná náhrada nákladov na plnenie záväzkov služby vo verejnom záujme (15) v celkovej výške 5,2 mld. EUR za obdobie rokov 1992 – 2010; |
| --- | --- |

2.

ročná náhrada nákladov na plnenie záväzkov služby vo verejnom záujme (15) v celkovej výške 5,2 mld. EUR za obdobie rokov 1992 – 2010;

| 3. | kapitálové vklady: dva v roku 1997 (62 mil. EUR), jeden v roku 2003 (297,5 mil. EUR) a jeden v roku 2006 (40 mil. EUR); |
| --- | --- |

3.

kapitálové vklady: dva v roku 1997 (62 mil. EUR), jeden v roku 2003 (297,5 mil. EUR) a jeden v roku 2006 (40 mil. EUR);

| 4. | daňové oslobodenia: oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb, od dane z nehnuteľností a od iných nepriamych a miestnych daní; |
| --- | --- |

4.

daňové oslobodenia: oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb, od dane z nehnuteľností a od iných nepriamych a miestnych daní;

| 5. | prevod nehnuteľností: v roku 1992 sa na DPLP previedlo 63 nehnuteľností v hodnote 112,2 mil. EUR; |
| --- | --- |

5.

prevod nehnuteľností: v roku 1992 sa na DPLP previedlo 63 nehnuteľností v hodnote 112,2 mil. EUR;

| 6. | záruka za pôžičku 100 mil. EUR, ktorú v roku 2004 poskytol štát za poplatok vo výške 0,25 %. |
| --- | --- |

6.

záruka za pôžičku 100 mil. EUR, ktorú v roku 2004 poskytol štát za poplatok vo výške 0,25 %.

2.2.2.1.   Financovanie dôchodkov

| (25) | V roku 1992 bola spoločnosť Régie des postes zákonom pretransformovaná na samostatný verejný podnik (EPA) s názvom „De Post-La Poste“. DPLP ako zákonný nástupca spoločnosti Régie des postes prevzal aktíva a zamestnancov tejto spoločnosti. Táto zmena znamenala veľký prielom, pokiaľ ide o model podniku:






  1. | na rozdiel od Régie des postes, ktorá bola riadená príslušným ministrom a pod jeho právomocou a vedením, DPLP bola riadená svojím predstavenstvom a svojím riadiacim výborom, pričom vláda si zachovala iba právomoc dohľadu nad dodržiavaním zákona a zmluvy o výkone správy (16); |
| --- | --- | --- |

(25)

V roku 1992 bola spoločnosť Régie des postes zákonom pretransformovaná na samostatný verejný podnik (EPA) s názvom „De Post-La Poste“. DPLP ako zákonný nástupca spoločnosti Régie des postes prevzal aktíva a zamestnancov tejto spoločnosti. Táto zmena znamenala veľký prielom, pokiaľ ide o model podniku:

1.

na rozdiel od Régie des postes, ktorá bola riadená príslušným ministrom a pod jeho právomocou a vedením, DPLP bola riadená svojím predstavenstvom a svojím riadiacim výborom, pričom vláda si zachovala iba právomoc dohľadu nad dodržiavaním zákona a zmluvy o výkone správy (16);

| 2. | spoločnosť DPLP v podstate zodpovedala za vlastnú finančnú stabilitu, zatiaľ čo ročný rozpočet Régie des postes predtým stanovoval príslušný minister, ktorý ho predkladal parlamentu na schválenie v prílohe k rozpočtu vlastného ministerstva. |
| --- | --- |

2.

spoločnosť DPLP v podstate zodpovedala za vlastnú finančnú stabilitu, zatiaľ čo ročný rozpočet Régie des postes predtým stanovoval príslušný minister, ktorý ho predkladal parlamentu na schválenie v prílohe k rozpočtu vlastného ministerstva.

| (26) | V roku 1992 spoločnosť DPLP takto prevzala 43 747 štátnych zamestnancov, ako aj právnu ochranu, ktorú títo zamestnanci mali vo veciach záruky pracovných miest, dôchodkov a odmeňovania (článok 33 zákona z 21. marca 1991). |
| --- | --- |

(26)

V roku 1992 spoločnosť DPLP takto prevzala 43 747 štátnych zamestnancov, ako aj právnu ochranu, ktorú títo zamestnanci mali vo veciach záruky pracovných miest, dôchodkov a odmeňovania (článok 33 zákona z 21. marca 1991).

| (27) | V roku 2008 spoločnosť DPLP zamestnávala ešte približne 23 500 zamestnancov v služobnom pomere (ktorých právne postavenie bolo podobné právnemu postaveniu úradníkov), ktorí tvorili takmer dve tretiny celkového počtu zamestnancov, ako sa uvádza ďalej v texte.

  Tabuľka č. 1


  Režimy zamestnania v DPLP |
| --- | --- |

(27)

V roku 2008 spoločnosť DPLP zamestnávala ešte približne 23 500 zamestnancov v služobnom pomere (ktorých právne postavenie bolo podobné právnemu postaveniu úradníkov), ktorí tvorili takmer dve tretiny celkového počtu zamestnancov, ako sa uvádza ďalej v texte.

Tabuľka č. 1

Režimy zamestnania v DPLP

Image

| (28) | V rokoch 1972 až 1996 sa dôchodky vyplácali v rámci priebežne financovaného dôchodkového systému. V rámci tohto systému spoločnosť DPLP nahradila štátu sumu dôchodkov, ktoré štát vyplatil bývalým štátnym zamestnancom na dôchodku (17) za dôchodkové nároky naakumulované od roku 1972, keď sa belgická spoločnosť La Poste stala v rámci štátu samostatnou účtovnou jednotkou (Régie des postes). |
| --- | --- |

(28)

V rokoch 1972 až 1996 sa dôchodky vyplácali v rámci priebežne financovaného dôchodkového systému. V rámci tohto systému spoločnosť DPLP nahradila štátu sumu dôchodkov, ktoré štát vyplatil bývalým štátnym zamestnancom na dôchodku (17) za dôchodkové nároky naakumulované od roku 1972, keď sa belgická spoločnosť La Poste stala v rámci štátu samostatnou účtovnou jednotkou (Régie des postes).

| (29) | Až do reformy dôchodkového systému v roku 1997 nedošlo v systéme financovania dôchodkov k žiadnej zmene. Uvedená reforma spočívala v zosúladení prvého piliera dôchodkového systému vzťahujúceho sa na zamestnancov v služobnom pomere spoločnosti DPLP s dôchodkovým systémom v súkromnom sektore: od roku 1997 musela DLPL zaplatiť ONSS (Office national de sécurité sociale – Štátny úrad sociálneho zabezpečenia) príspevky na dôchodky vo výške 8,86 % miezd. |
| --- | --- |

(29)

Až do reformy dôchodkového systému v roku 1997 nedošlo v systéme financovania dôchodkov k žiadnej zmene. Uvedená reforma spočívala v zosúladení prvého piliera dôchodkového systému vzťahujúceho sa na zamestnancov v služobnom pomere spoločnosti DPLP s dôchodkovým systémom v súkromnom sektore: od roku 1997 musela DLPL zaplatiť ONSS (Office national de sécurité sociale – Štátny úrad sociálneho zabezpečenia) príspevky na dôchodky vo výške 8,86 % miezd.

| (30) | Štát zároveň súhlasil s tým, že bude financovať naakumulované dôchodkové záväzky spoločnosti DPLP, ktoré predstavovali 3,8 mld. EUR. |
| --- | --- |

(30)

Štát zároveň súhlasil s tým, že bude financovať naakumulované dôchodkové záväzky spoločnosti DPLP, ktoré predstavovali 3,8 mld. EUR.

2.2.2.2.   Ročná náhrada nákladov na plnenie záväzkov služby vo verejnom záujme

| (31) | V každej zmluve sa ustanovila úhrada ročnej náhrady zo strany štátu na účely plnenia úloh služby vo verejnom záujme vymedzených v uvedenej zmluve. |
| --- | --- |

(31)

V každej zmluve sa ustanovila úhrada ročnej náhrady zo strany štátu na účely plnenia úloh služby vo verejnom záujme vymedzených v uvedenej zmluve.

| (32) | V prvých troch zmluvách bola náhrada určená na základe skutočného rozdielu medzi výdavkami a príjmami spojenými s úlohami služby vo verejnom záujme. V štvrtej zmluve o výkone správy sa ustanovuje úhrada pevne stanovenej náhrady, vypočítanej na základe očakávaného rozdielu medzi vzniknutými nákladmi spoločnosti DPLP a jej príjmami plynúcimi od používateľov verejných služieb; táto náhrada je však ohraničená stropom stanoveným v zmluvách o výkone správy (18). |
| --- | --- |

(32)

V prvých troch zmluvách bola náhrada určená na základe skutočného rozdielu medzi výdavkami a príjmami spojenými s úlohami služby vo verejnom záujme. V štvrtej zmluve o výkone správy sa ustanovuje úhrada pevne stanovenej náhrady, vypočítanej na základe očakávaného rozdielu medzi vzniknutými nákladmi spoločnosti DPLP a jej príjmami plynúcimi od používateľov verejných služieb; táto náhrada je však ohraničená stropom stanoveným v zmluvách o výkone správy (18).

| (33) | DPLP má v súlade so súčasnou zmluvou o výkone správy (19) oprávnenie prijímať od štátu náhradu za tieto služby vo verejnom záujme: | Poštové služby






  ii) | Distribúcia denníkov |
| --- | --- | --- | --- |

(33)

DPLP má v súlade so súčasnou zmluvou o výkone správy (19) oprávnenie prijímať od štátu náhradu za tieto služby vo verejnom záujme:

Poštové služby

ii)

Distribúcia denníkov

| iii) | Distribúcia periodík |
| --- | --- |

iii)

Distribúcia periodík

| iv) | Distribúcia volebných tlačív |
| --- | --- |

iv)

Distribúcia volebných tlačív

| v) | Špeciálne sadzby pre neziskové združenia |
| --- | --- |

v)

Špeciálne sadzby pre neziskové združenia

| vi) | Poštové listové zásielky, na ktoré sa vzťahuje oslobodenie od poštovného (kráľovská korešpondencia a iná špeciálna korešpondencia) |
| --- | --- |

vi)

Poštové listové zásielky, na ktoré sa vzťahuje oslobodenie od poštovného (kráľovská korešpondencia a iná špeciálna korešpondencia)

| | Finančné služby






  ix) | Prijímanie hotovostných vkladov na bežný poštový účet |
| --- | --- | --- |

Finančné služby

ix)

Prijímanie hotovostných vkladov na bežný poštový účet

| x) | Vydávanie poštových poukážok |
| --- | --- |

x)

Vydávanie poštových poukážok

| xi) | Doručovanie starobných a pozostalostných dôchodkov a dávok zdravotne postihnutým osobám domov |
| --- | --- |

xi)

Doručovanie starobných a pozostalostných dôchodkov a dávok zdravotne postihnutým osobám domov

| xiii) | Zúčtovanie finančných prostriedkov a blokových pokút za dopravné priestupky |
| --- | --- |

xiii)

Zúčtovanie finančných prostriedkov a blokových pokút za dopravné priestupky

| xiv) | Služby týkajúce sa povolenia na rybolov |
| --- | --- |

xiv)

Služby týkajúce sa povolenia na rybolov

| | Predaj známok






  xv) | Predaj známok |
| --- | --- | --- |

Predaj známok

xv)

Predaj známok

| | Iné služby vo verejnom záujme






  xvi) | Sociálna úloha doručovateľa |
| --- | --- | --- |

Iné služby vo verejnom záujme

xvi)

Sociálna úloha doručovateľa

| xx) | Služby vykonávané pre autorizovaných účtovníkov |
| --- | --- |

xx)

Služby vykonávané pre autorizovaných účtovníkov

| xxi) | Predaj kolkov a pokutových blokov |
| --- | --- |

xxi)

Predaj kolkov a pokutových blokov

| (34) | Treba poznamenať, že na univerzálnu poštovú službu sa podľa troch posledných zmlúv o výkone správy (20) náhrada nevzťahuje. Napriek tomu, že distribúcia tlače môže byť vo všeobecnosti zahrnutá do rámca univerzálnej služby v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 97/67/ES z 15. decembra 1997 o spoločných pravidlách rozvoja vnútorného trhu poštových služieb Spoločenstva a zlepšovaní kvality služieb (21), belgické orgány stanovili osobitné úlohy (distribúcia denníkov a periodík), ktoré musia byť predmetom náhrady podľa zmlúv o výkone správy, podľa kritérií, na základe ktorých sa líšia od univerzálnej poštovej služby. Týmito kritériami sú: 1. ciele úlohy, ktoré prekračujú rámec cieľov univerzálnej služby; 2. osobitné podmienky stanovené v uvedených zmluvách a 3. osobitné ustanovenia týkajúce sa systému úhrad, ktoré sa líšia od ustanovení vzťahujúcich sa na systém úhrad za univerzálnu službu. |
| --- | --- |

(34)

Treba poznamenať, že na univerzálnu poštovú službu sa podľa troch posledných zmlúv o výkone správy (20) náhrada nevzťahuje. Napriek tomu, že distribúcia tlače môže byť vo všeobecnosti zahrnutá do rámca univerzálnej služby v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 97/67/ES z 15. decembra 1997 o spoločných pravidlách rozvoja vnútorného trhu poštových služieb Spoločenstva a zlepšovaní kvality služieb (21), belgické orgány stanovili osobitné úlohy (distribúcia denníkov a periodík), ktoré musia byť predmetom náhrady podľa zmlúv o výkone správy, podľa kritérií, na základe ktorých sa líšia od univerzálnej poštovej služby. Týmito kritériami sú: 1. ciele úlohy, ktoré prekračujú rámec cieľov univerzálnej služby; 2. osobitné podmienky stanovené v uvedených zmluvách a 3. osobitné ustanovenia týkajúce sa systému úhrad, ktoré sa líšia od ustanovení vzťahujúcich sa na systém úhrad za univerzálnu službu.

| (35) | Ciele úlohy: belgické orgány sa domnievajú, že je zvlášť dôležité zabezpečovať širokú distribúciu písanej tlače po celom území Belgicka, aby sa zvýšila úroveň informovanosti a rôznorodosť názorov a podporila sa účasť verejnosti na politickej diskusii. |
| --- | --- |

(35)

Ciele úlohy: belgické orgány sa domnievajú, že je zvlášť dôležité zabezpečovať širokú distribúciu písanej tlače po celom území Belgicka, aby sa zvýšila úroveň informovanosti a rôznorodosť názorov a podporila sa účasť verejnosti na politickej diskusii.

| (36) | V zmluve sú stanovené osobitné prevádzkové podmienky: osobitná služba distribúcie tlače zverená spoločnosti DPLP, na ktorú sa vzťahuje náhrada, prekračuje rámec služby klasickej distribúcie zahrnutej v univerzálnej službe. Táto osobitná služba podlieha celému radu prísnych podmienok v oblasti kvality a výsledkov, ktoré sa týkajú času distribúcie (napríklad distribúcia pred 7.30 hod.), frekvencie, možností distribúcie pre vydavateľov, pružnosti v poskytovaní služby vydavateľom z hľadiska objemu alebo aj nepretržitosti poskytovania služby (vrátane prísneho vymedzenia zásahu vyššej moci). |
| --- | --- |

(36)

V zmluve sú stanovené osobitné prevádzkové podmienky: osobitná služba distribúcie tlače zverená spoločnosti DPLP, na ktorú sa vzťahuje náhrada, prekračuje rámec služby klasickej distribúcie zahrnutej v univerzálnej službe. Táto osobitná služba podlieha celému radu prísnych podmienok v oblasti kvality a výsledkov, ktoré sa týkajú času distribúcie (napríklad distribúcia pred 7.30 hod.), frekvencie, možností distribúcie pre vydavateľov, pružnosti v poskytovaní služby vydavateľom z hľadiska objemu alebo aj nepretržitosti poskytovania služby (vrátane prísneho vymedzenia zásahu vyššej moci).

| (37) | Osobitný systém úhrad: sadzby za úlohu distribúcie tlače, za ktorú sa vypláca náhrada, boli stanovené v rámci tripartitných rokovaní (belgický štát/DPLP/sektor tlače) a na rozdiel od sadzieb univerzálnej služby ich nemusí schváliť regulačný orgán. Zatiaľ čo sadzby za univerzálnu službu vo verejnom záujme vychádzajú z nákladov, sadzby za osobitnú úlohu distribúcie tlače, za ktorú sa vypláca náhrada, sú zjavne nižšie, aby umožnili splniť ciele tejto úlohy. |
| --- | --- |

(37)

Osobitný systém úhrad: sadzby za úlohu distribúcie tlače, za ktorú sa vypláca náhrada, boli stanovené v rámci tripartitných rokovaní (belgický štát/DPLP/sektor tlače) a na rozdiel od sadzieb univerzálnej služby ich nemusí schváliť regulačný orgán. Zatiaľ čo sadzby za univerzálnu službu vo verejnom záujme vychádzajú z nákladov, sadzby za osobitnú úlohu distribúcie tlače, za ktorú sa vypláca náhrada, sú zjavne nižšie, aby umožnili splniť ciele tejto úlohy.

| (38) | Za služby vo verejnom záujme uvedené v odôvodnení 33 možno poskytnúť náhradu za službu vo verejnom záujme. Za jednotlivé finančné roky boli skutočne uhradené tieto náhrady za službu vo verejnom záujme:

  Prvá zmluva o výkone správy







  Rok | Suma (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| 1992 (22) | 91 720 000 |
| 1993 | 351 327 000 |
| 1994 | 322 138 000 |
| 1995 | 368 308 000 |
| 1996 | 314 205 000 |

(38)

Za služby vo verejnom záujme uvedené v odôvodnení 33 možno poskytnúť náhradu za službu vo verejnom záujme. Za jednotlivé finančné roky boli skutočne uhradené tieto náhrady za službu vo verejnom záujme:

Prvá zmluva o výkone správy

Rok

Suma (v EUR)

1992 (22)

91 720 000

1993

351 327 000

1994

322 138 000

1995

368 308 000

1996

314 205 000

Druhá zmluva o výkone správy

| Rok | Suma (v EUR) |
| --- | --- |
| 1997 | 208 934 000 |
| 1998 | 228 629 000 |
| 1999 | 213 788 000 |
| 2000 | 216 282 000 |
| 2001 | 224 269 000 |
| 2002 | 194 559 000 |

Rok

Suma (v EUR)

1997

208 934 000

1998

228 629 000

1999

213 788 000

2000

216 282 000

2001

224 269 000

2002

194 559 000

Tretia zmluva o výkone správy

| Rok | Suma (v EUR) |
| --- | --- |
| 2003 | 175 554 000 |
| 2004 | 247 606 000 |
| 2005 | 254 825 000 |

Rok

Suma (v EUR)

2003

175 554 000

2004

247 606 000

2005

254 825 000

Štvrtá zmluva o výkone správy

| Rok | Suma (v EUR) |
| --- | --- |
| 2006 | 299 729 000 |
| 2007 | 306 396 000 |
| 2008 | 315 683 000 |
| 2009 | 321 244 000 |
| 2010 | 325 735 000 |

Rok

Suma (v EUR)

2006

299 729 000

2007

306 396 000

2008

315 683 000

2009

321 244 000

2010

325 735 000

2.2.2.3.   Kapitálové vklady

| (39) | Kapitál vložený v roku 1997: Spoločnosti DPLP boli poskytnuté dva nenotifikované kapitálové vklady v celkovej výške 62 mil. EUR. Belgické orgány však neskôr uviedli, že tieto finančné prostriedky v skutočnosti predstavujú odložené náhrady za službu vo verejnom záujme, ktoré neboli uhradené DPLP v požadovanom čase. |
| --- | --- |

(39)

Kapitál vložený v roku 1997: Spoločnosti DPLP boli poskytnuté dva nenotifikované kapitálové vklady v celkovej výške 62 mil. EUR. Belgické orgány však neskôr uviedli, že tieto finančné prostriedky v skutočnosti predstavujú odložené náhrady za službu vo verejnom záujme, ktoré neboli uhradené DPLP v požadovanom čase.

| (40) | Kapitál vložený v roku 2003: Belgické orgány uskutočnili kapitálový vklad v prospech spoločnosti DPLP vo výške 297,5 mil. EUR. Podľa nich sa tento vklad uskutočnil za podmienok prijateľných pre súkromného investora podnikajúceho v bežných trhových podmienkach; v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve teda nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(40)

Kapitál vložený v roku 2003: Belgické orgány uskutočnili kapitálový vklad v prospech spoločnosti DPLP vo výške 297,5 mil. EUR. Podľa nich sa tento vklad uskutočnil za podmienok prijateľných pre súkromného investora podnikajúceho v bežných trhových podmienkach; v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve teda nepredstavuje štátnu pomoc.

| (41) | Kapitál vložený v roku 2006: Belgické orgány uskutočnili ďalší kapitálový vklad vo výške 40 mil. EUR. Podľa ich názoru bol tento vklad v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve a bol vykonaný za rovnakých podmienok, aké sa vzťahujú na súkromných investorov (pari passu). |
| --- | --- |

(41)

Kapitál vložený v roku 2006: Belgické orgány uskutočnili ďalší kapitálový vklad vo výške 40 mil. EUR. Podľa ich názoru bol tento vklad v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve a bol vykonaný za rovnakých podmienok, aké sa vzťahujú na súkromných investorov (pari passu).

2.2.2.4.   Daňové oslobodenia

| (42) | Do 31. decembra 2005 sa na DPLP vzťahovalo oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb. |
| --- | --- |

(42)

Do 31. decembra 2005 sa na DPLP vzťahovalo oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb.

| (43) | V priebehu obdobia prešetrovania sa na spoločnosť vzťahovalo oslobodenie od dane z nehnuteľností využívaných pri vykonávaní služieb vo verejnom záujme, ktoré predstavovalo výhodu od [...] (23) do [...] EUR ročne. V prípade zaplatenia tejto dane by vlastné náklady výkonu (služba vo verejnom záujme a obchodné výrobky), pri využívaní týchto nehnuteľností, boli úmerne vyššie. |
| --- | --- |

(43)

V priebehu obdobia prešetrovania sa na spoločnosť vzťahovalo oslobodenie od dane z nehnuteľností využívaných pri vykonávaní služieb vo verejnom záujme, ktoré predstavovalo výhodu od [...] (23) do [...] EUR ročne. V prípade zaplatenia tejto dane by vlastné náklady výkonu (služba vo verejnom záujme a obchodné výrobky), pri využívaní týchto nehnuteľností, boli úmerne vyššie.

| (44) | Na DPLP sa vzťahuje aj oslobodenie od ďalších nepriamych a miestnych daní. Belgické orgány nevedia odhadnúť presnú hodnotu tejto výhody, ale uviedli, že toto opatrenie patrí do pôsobnosti pravidiel de minimis. |
| --- | --- |

(44)

Na DPLP sa vzťahuje aj oslobodenie od ďalších nepriamych a miestnych daní. Belgické orgány nevedia odhadnúť presnú hodnotu tejto výhody, ale uviedli, že toto opatrenie patrí do pôsobnosti pravidiel de minimis.

| (45) | Daňové oslobodenia predchádzali nadobudnutiu platnosti Zmluvy o ES v roku 1958 a zachovali sa bez väčších úprav. Kým oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb bolo zrušené k 31. decembru 2005, ostatné dve opatrenia sú stále v platnosti. |
| --- | --- |

(45)

Daňové oslobodenia predchádzali nadobudnutiu platnosti Zmluvy o ES v roku 1958 a zachovali sa bez väčších úprav. Kým oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb bolo zrušené k 31. decembru 2005, ostatné dve opatrenia sú stále v platnosti.

2.2.2.5.   Prevod nehnuteľností

| (46) | V roku 1992 belgický štát bezodplatne previedol na spoločnosť DPLP 63 nehnuteľností (24). DPLP ich už využívala, aj keď právne patrili štátu. Celková hodnota tohto majetku sa odhadovala na 112,2 mil. EUR (25). Tieto nehnuteľnosti neboli zahrnuté v počiatočných aktívach, ku ktorým boli neskôr pripojené a ktoré boli vyčlenené z majetku vo vlastníctve štátu, keď sa La Poste stala v roku 1971 štátnym podnikom („Régie des postes“). Podnik Régie des postes zo zákona vlastnil aktíva, ktoré vykázal vo svojej súvahe. Tieto dodatočne pričlenené nehnuteľnosti, ktorých prevod sa uskutočnil v roku 1992, mali naopak vykompenzovať zaťaženie spoločnosti DPLP súvisiace s dôchodkami v čase, keď sa vzdala právnej formy štátneho podniku v prospech právnej formy samostatného verejného podniku. |
| --- | --- |

(46)

V roku 1992 belgický štát bezodplatne previedol na spoločnosť DPLP 63 nehnuteľností (24). DPLP ich už využívala, aj keď právne patrili štátu. Celková hodnota tohto majetku sa odhadovala na 112,2 mil. EUR (25). Tieto nehnuteľnosti neboli zahrnuté v počiatočných aktívach, ku ktorým boli neskôr pripojené a ktoré boli vyčlenené z majetku vo vlastníctve štátu, keď sa La Poste stala v roku 1971 štátnym podnikom („Régie des postes“). Podnik Régie des postes zo zákona vlastnil aktíva, ktoré vykázal vo svojej súvahe. Tieto dodatočne pričlenené nehnuteľnosti, ktorých prevod sa uskutočnil v roku 1992, mali naopak vykompenzovať zaťaženie spoločnosti DPLP súvisiace s dôchodkami v čase, keď sa vzdala právnej formy štátneho podniku v prospech právnej formy samostatného verejného podniku.

| (47) | Belgické orgány poukazujú na to, že prevod týchto nehnuteľností sa uskutočnil výhradne v rámci vnútornej reorganizácie majetku patriaceho štátu a nepredstavuje výhodu. Podľa nich belgická spoločnosť La Poste využívala tieto nehnuteľnosti ešte pred tým, ako sa v roku 1992 pretransformovala na DPLP (a teda ich využíval už aj podnik Régie des postes). |
| --- | --- |

(47)

Belgické orgány poukazujú na to, že prevod týchto nehnuteľností sa uskutočnil výhradne v rámci vnútornej reorganizácie majetku patriaceho štátu a nepredstavuje výhodu. Podľa nich belgická spoločnosť La Poste využívala tieto nehnuteľnosti ešte pred tým, ako sa v roku 1992 pretransformovala na DPLP (a teda ich využíval už aj podnik Régie des postes).

2.2.2.6.   Štátna záruka

| (48) | Spoločnosť DPLP dostala možnosť požiadať o štátnu záruku za svoje pôžičky za poplatok vo výške 0,25 %. |
| --- | --- |

(48)

Spoločnosť DPLP dostala možnosť požiadať o štátnu záruku za svoje pôžičky za poplatok vo výške 0,25 %.

| (49) | Počas obdobia, na ktoré sa vzťahovalo prešetrovanie, sa táto záruka použila iba raz pri pôžičke vo výške 100 mil. EUR od Európskej investičnej banky (EIB). Dohoda uzatvorená medzi spoločnosťou DPLP a EIB 22. decembra 2004 umožňuje spoločnosti DPLP čerpať pôžičku EIB do 10. júna 2008. Využijúc túto možnosť DPLP požiadala 8. novembra 2007 o sumu 100 mil. EUR, ktorú skutočne dostala 5. decembra 2007. DPLP sa zaviazala splatiť pôžičku v 11 ročných splátkach po približne 9,09 mil. EUR. Prvá splátka sa musí uhradiť 5. decembra 2012 a posledná splátka 5. decembra 2022. Úroky sa budú platiť štvrťročne (5. decembra, 5. marca, 5. júna, 5. septembra). Úroková sadzba je stanovená na základe trojmesačnej sadzby EURIBOR zníženej o 37 bázických bodov. |
| --- | --- |

(49)

Počas obdobia, na ktoré sa vzťahovalo prešetrovanie, sa táto záruka použila iba raz pri pôžičke vo výške 100 mil. EUR od Európskej investičnej banky (EIB). Dohoda uzatvorená medzi spoločnosťou DPLP a EIB 22. decembra 2004 umožňuje spoločnosti DPLP čerpať pôžičku EIB do 10. júna 2008. Využijúc túto možnosť DPLP požiadala 8. novembra 2007 o sumu 100 mil. EUR, ktorú skutočne dostala 5. decembra 2007. DPLP sa zaviazala splatiť pôžičku v 11 ročných splátkach po približne 9,09 mil. EUR. Prvá splátka sa musí uhradiť 5. decembra 2012 a posledná splátka 5. decembra 2022. Úroky sa budú platiť štvrťročne (5. decembra, 5. marca, 5. júna, 5. septembra). Úroková sadzba je stanovená na základe trojmesačnej sadzby EURIBOR zníženej o 37 bázických bodov.

3.   OPIS DÔVODOV NA ZAČATIE KONANIA V ROKU 2009

| (50) | Komisia, odvolávajúc sa na rozsudok vo veci Altmark (26), dospela k záveru, že náhrady za službu vo verejnom záujme uhradené od roku 1992, ako aj daňové oslobodenia, kapitálové vklady, štátna záruka a prevod nehnuteľností uvedené vyššie v texte môžu predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(50)

Komisia, odvolávajúc sa na rozsudok vo veci Altmark (26), dospela k záveru, že náhrady za službu vo verejnom záujme uhradené od roku 1992, ako aj daňové oslobodenia, kapitálové vklady, štátna záruka a prevod nehnuteľností uvedené vyššie v texte môžu predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (51) | Štátna pomoc spočívajúca v náhrade nákladov spojených so záväzkami univerzálnej služby môže byť vyhlásená za zlučiteľnú s článkom 106 ods. 2 ZFEÚ, ak je nevyhnutná na výkon takejto služby a neovplyvňuje rozvoj obchodu v takej miere, aby to bolo v rozpore so záujmom Európskej únie. |
| --- | --- |

(51)

Štátna pomoc spočívajúca v náhrade nákladov spojených so záväzkami univerzálnej služby môže byť vyhlásená za zlučiteľnú s článkom 106 ods. 2 ZFEÚ, ak je nevyhnutná na výkon takejto služby a neovplyvňuje rozvoj obchodu v takej miere, aby to bolo v rozpore so záujmom Európskej únie.

| (52) | V rozhodnutí o začatí konania z roku 2009 sa Komisia zaoberala otázkou nevyhnutnosti a primeranosti opatrení pomoci poskytnutých spoločnosti DPLP na účely plnenia úloh služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(52)

V rozhodnutí o začatí konania z roku 2009 sa Komisia zaoberala otázkou nevyhnutnosti a primeranosti opatrení pomoci poskytnutých spoločnosti DPLP na účely plnenia úloh služby vo verejnom záujme.

| (53) | Pokiaľ ide o výpočet nadmernej náhrady v zmysle článku 106 ods. 2 ZFEÚ, Komisia usúdila, že všetky príjmy a náklady spojené so záväzkami služby vo verejnom záujme sú zohľadnené, a súčasne sa presvedčila o neexistencii nadmernej náhrady za plnenie úloh spojených so službou vo verejnom záujme. V súvislosti s týmto výpočtom by sa mala overiť spoľahlivosť uplatňovanej účtovnej metódy určovania nákladov na služby všeobecného hospodárskeho záujmu a mali by sa vziať do úvahy všetky čisté náklady na službu vo verejnom záujme a dodatočná pomoc poskytnutá v akejkoľvek forme. |
| --- | --- |

(53)

Pokiaľ ide o výpočet nadmernej náhrady v zmysle článku 106 ods. 2 ZFEÚ, Komisia usúdila, že všetky príjmy a náklady spojené so záväzkami služby vo verejnom záujme sú zohľadnené, a súčasne sa presvedčila o neexistencii nadmernej náhrady za plnenie úloh spojených so službou vo verejnom záujme. V súvislosti s týmto výpočtom by sa mala overiť spoľahlivosť uplatňovanej účtovnej metódy určovania nákladov na služby všeobecného hospodárskeho záujmu a mali by sa vziať do úvahy všetky čisté náklady na službu vo verejnom záujme a dodatočná pomoc poskytnutá v akejkoľvek forme.

| (54) | Pokiaľ ide o financovanie dôchodkov štátnych zamestnancov zo strany štátu, Komisia si položila otázku, do akej miery sa spoločnosť DPL dostala vďaka oslobodeniu od svojich dôchodkových záväzkov do situácie porovnateľnej so situáciou jej konkurentov, pokiaľ ide o príspevky na sociálne zabezpečenie. |
| --- | --- |

(54)

Pokiaľ ide o financovanie dôchodkov štátnych zamestnancov zo strany štátu, Komisia si položila otázku, do akej miery sa spoločnosť DPL dostala vďaka oslobodeniu od svojich dôchodkových záväzkov do situácie porovnateľnej so situáciou jej konkurentov, pokiaľ ide o príspevky na sociálne zabezpečenie.

| (55) | V súlade s prístupom Komisie v rozhodnutí o verejnom financovaní nákladov na dôchodky štátnych zamestnancov pracujúcich pre francúzsku spoločnosť La Poste (27) bolo potrebné preskúmať, či je toto opatrenie zlučiteľné z hľadiska článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, a v tejto súvislosti určiť, do akej miery spoločnosť DPLP uhradila náklady na sociálne zabezpečenie po tom, ako bola od týchto záväzkov oslobodená, porovnateľné so záväzkami jej konkurentov. |
| --- | --- |

(55)

V súlade s prístupom Komisie v rozhodnutí o verejnom financovaní nákladov na dôchodky štátnych zamestnancov pracujúcich pre francúzsku spoločnosť La Poste (27) bolo potrebné preskúmať, či je toto opatrenie zlučiteľné z hľadiska článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, a v tejto súvislosti určiť, do akej miery spoločnosť DPLP uhradila náklady na sociálne zabezpečenie po tom, ako bola od týchto záväzkov oslobodená, porovnateľné so záväzkami jej konkurentov.

4.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

4.1.   PRIPOMIENKY VFP A PRODIPRESSE

| (56) | Dňa 28. augusta 2009 predložili spoločnosti VFP a Prodipresse svoje pripomienky týkajúce sa systému distribúcie tlače, ktorý uplatňovala spoločnosť DPLP. |
| --- | --- |

(56)

Dňa 28. augusta 2009 predložili spoločnosti VFP a Prodipresse svoje pripomienky týkajúce sa systému distribúcie tlače, ktorý uplatňovala spoločnosť DPLP.

| (57) | V súlade so sťažnosťou, ktorú podali už skôr, VFP a Prodipresse poukázali na narušenie hospodárskej súťaže v dôsledku nízkych sadzieb za distribúciu tlače, ktoré uplatňovala spoločnosť DPLP a ktoré znemožňujú akúkoľvek hospodársku súťaž ostatných prevádzkovateľov na trhu. |
| --- | --- |

(57)

V súlade so sťažnosťou, ktorú podali už skôr, VFP a Prodipresse poukázali na narušenie hospodárskej súťaže v dôsledku nízkych sadzieb za distribúciu tlače, ktoré uplatňovala spoločnosť DPLP a ktoré znemožňujú akúkoľvek hospodársku súťaž ostatných prevádzkovateľov na trhu.

| (58) | Uviedli, že ceny uplatňované spoločnosťou DPLP boli stanovené počas tripartitných rokovaní medzi DPLP, vydavateľmi a štátom. Straty, ktoré vznikajú spoločnosti DPLP v dôsledku týchto cien, ktoré sú nižšie než trhové ceny, štát, podľa ich názoru, nahrádza v rámci náhrady za SVHZ. Ak je DPLP priamym príjemcom tejto pomoci, potom sa táto pomoc nepriamo poskytuje aj vydavateľom denníkov. |
| --- | --- |

(58)

Uviedli, že ceny uplatňované spoločnosťou DPLP boli stanovené počas tripartitných rokovaní medzi DPLP, vydavateľmi a štátom. Straty, ktoré vznikajú spoločnosti DPLP v dôsledku týchto cien, ktoré sú nižšie než trhové ceny, štát, podľa ich názoru, nahrádza v rámci náhrady za SVHZ. Ak je DPLP priamym príjemcom tejto pomoci, potom sa táto pomoc nepriamo poskytuje aj vydavateľom denníkov.

| (59) | VFP a Prodipresse sa domnievajú, že spoločnosti DPLP sa mohla poskytnúť nadmerná náhrada za systém distribúcie tlače, ktorú používa na financovanie svojich činností. |
| --- | --- |

(59)

VFP a Prodipresse sa domnievajú, že spoločnosti DPLP sa mohla poskytnúť nadmerná náhrada za systém distribúcie tlače, ktorú používa na financovanie svojich činností.

4.2.   PRIPOMIENKY BELGICKÉHO ZDRUŽENIA VYDAVATEĽOV DENNÍKOV

| (60) | Dňa 28. augusta 2009 belgické združenie vydavateľov denníkov zaslalo svoje pripomienky. Pri tejto príležitosti zdôraznilo z hľadiska demokracie a rovnosti význam účinného systému distribúcie denníkov na celom území Belgicka za jednotné a primerané ceny, ktoré by predplatiteľom umožnili dostávať denníky skoro ráno. |
| --- | --- |

(60)

Dňa 28. augusta 2009 belgické združenie vydavateľov denníkov zaslalo svoje pripomienky. Pri tejto príležitosti zdôraznilo z hľadiska demokracie a rovnosti význam účinného systému distribúcie denníkov na celom území Belgicka za jednotné a primerané ceny, ktoré by predplatiteľom umožnili dostávať denníky skoro ráno.

4.3.   PRIPOMIENKY DEUTSCHE POST AG A DHL INTERNATIONAL

| (61) | Dňa 28. augusta 2009 zaslali svoje pripomienky spoločnosti Deutsche Post AG a DHL International. Nástojili na nutnosti preskúmať financovanie dôchodkových záväzkov spoločnosti DPLP, a najmä overiť súlad tohto opatrenia s predchádzajúcim postupom, skontrolovať súlad kapitálových vkladov s trhom, skontrolovať súlad rozdelenia nákladov s rozsudkom vo veci Chronopost a nakoniec preskúmať prevod nehnuteľností. |
| --- | --- |

(61)

Dňa 28. augusta 2009 zaslali svoje pripomienky spoločnosti Deutsche Post AG a DHL International. Nástojili na nutnosti preskúmať financovanie dôchodkových záväzkov spoločnosti DPLP, a najmä overiť súlad tohto opatrenia s predchádzajúcim postupom, skontrolovať súlad kapitálových vkladov s trhom, skontrolovať súlad rozdelenia nákladov s rozsudkom vo veci Chronopost a nakoniec preskúmať prevod nehnuteľností.

4.4.   PRIPOMIENKY BELGISCHE DISTRIBUTIEDIENST NV/BELGIQUE DIFFUSION SA

| (62) | Dňa 28. augusta 2009 zaslala svoje pripomienky spoločnosť Belgische Distributiedienst NV/Belgique Diffusion SA („BD“), ktorá patrí do skupiny TNT. Spoločnosť BD je konkurentom DPLP a najmä jej dcérskej spoločnosti Deltamedia poverenej distribúciou tlače na trhu distribúcie denníkov a periodík. V súlade so sťažnosťou, ktorú predtým podala, spoločnosť BD zdôraznila, že DPLP uplatňovala ceny, ktoré boli nižšie ako jej náklady na distribúciu denníkov. Straty, ktoré DPLP utrpela, boli podľa nej financované zo štátnych grantov. Nižšie ceny vraj znemožnili akúkoľvek hospodársku súťaž voči spoločnosti DPLP. |
| --- | --- |

(62)

Dňa 28. augusta 2009 zaslala svoje pripomienky spoločnosť Belgische Distributiedienst NV/Belgique Diffusion SA („BD“), ktorá patrí do skupiny TNT. Spoločnosť BD je konkurentom DPLP a najmä jej dcérskej spoločnosti Deltamedia poverenej distribúciou tlače na trhu distribúcie denníkov a periodík. V súlade so sťažnosťou, ktorú predtým podala, spoločnosť BD zdôraznila, že DPLP uplatňovala ceny, ktoré boli nižšie ako jej náklady na distribúciu denníkov. Straty, ktoré DPLP utrpela, boli podľa nej financované zo štátnych grantov. Nižšie ceny vraj znemožnili akúkoľvek hospodársku súťaž voči spoločnosti DPLP.

| (63) | Podľa spoločnosti BD spoločnosť DPLP porušila smernicu Rady 92/50/EHS z 18. júna 1992 o koordinácii verejného obstarávania služieb (28) a článok 7 smernice 97/67/ES. Spoločnosť BD takisto spochybnila existenciu pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a zlučiteľnosť náhrady nákladov spojených so SVHZ podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(63)

Podľa spoločnosti BD spoločnosť DPLP porušila smernicu Rady 92/50/EHS z 18. júna 1992 o koordinácii verejného obstarávania služieb (28) a článok 7 smernice 97/67/ES. Spoločnosť BD takisto spochybnila existenciu pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a zlučiteľnosť náhrady nákladov spojených so SVHZ podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ.

| (64) | Vyjadrila pochybnosť, či je možné kvalifikovať distribúciu denníkov ako SVHZ, keďže vo väčšine členských štátov je táto činnosť otvorená hospodárskej súťaži, s výnimkou prevádzkovateľa poštových služieb. |
| --- | --- |

(64)

Vyjadrila pochybnosť, či je možné kvalifikovať distribúciu denníkov ako SVHZ, keďže vo väčšine členských štátov je táto činnosť otvorená hospodárskej súťaži, s výnimkou prevádzkovateľa poštových služieb.

| (65) | Spoločnosť BD takisto spochybnila, či grant vyhradený výlučne prevádzkovateľovi poštových služieb je tým najvhodnejším prostriedkom na podporu distribúcie denníkov v porovnaní s pomocou poskytovanou vydavateľom, ktorí si vďaka nej môžu obstarávať služby na voľnom trhu, vďaka čomu sa môže rozvíjať hospodárska súťaž medzi rôznymi poskytovateľmi služieb. |
| --- | --- |

(65)

Spoločnosť BD takisto spochybnila, či grant vyhradený výlučne prevádzkovateľovi poštových služieb je tým najvhodnejším prostriedkom na podporu distribúcie denníkov v porovnaní s pomocou poskytovanou vydavateľom, ktorí si vďaka nej môžu obstarávať služby na voľnom trhu, vďaka čomu sa môže rozvíjať hospodárska súťaž medzi rôznymi poskytovateľmi služieb.

| (66) | Spoločnosť BD vyjadrila pochybnosť o nevyhnutnosti nákladov, a to aj v prípade, keby mali byť schválené úlohy distribúcie denníkov, ktorými bola poverená spoločnosť DPLP. Podľa nej DPLP znáša oveľa vyššie náklady ako ostatní prevádzkovatelia služieb, čo zvyšuje výšku nevyhnutného grantu. V tomto zmysle nie sú granty údajne ani primerané, ani opodstatnené. |
| --- | --- |

(66)

Spoločnosť BD vyjadrila pochybnosť o nevyhnutnosti nákladov, a to aj v prípade, keby mali byť schválené úlohy distribúcie denníkov, ktorými bola poverená spoločnosť DPLP. Podľa nej DPLP znáša oveľa vyššie náklady ako ostatní prevádzkovatelia služieb, čo zvyšuje výšku nevyhnutného grantu. V tomto zmysle nie sú granty údajne ani primerané, ani opodstatnené.

| (67) | Spoločnosť BD sa napokon domnieva, že náklady spoločnosti DPLP, ktoré financoval štát, môžu zahŕňať investičné náklady, ktoré nie sú nevyhnutné na účely poskytovania SVHZ, keďže DPLP mohla využívať infraštruktúry zriadené na iné služby. Zo štátneho grantu mohli byť financované aj reklamné kampane na podporu obchodných výrobkov. |
| --- | --- |

(67)

Spoločnosť BD sa napokon domnieva, že náklady spoločnosti DPLP, ktoré financoval štát, môžu zahŕňať investičné náklady, ktoré nie sú nevyhnutné na účely poskytovania SVHZ, keďže DPLP mohla využívať infraštruktúry zriadené na iné služby. Zo štátneho grantu mohli byť financované aj reklamné kampane na podporu obchodných výrobkov.

5.   PRIPOMIENKY BELGICKÝCH ORGÁNOV

5.1.   PRIPOMIENKY BELGICKÝCH ORGÁNOV K FINANCOVANIU DÔCHODKOV

| (68) | Belgické orgány zdôrazňujú, že v súlade s prístupom uplatneným v rozsudku vo veci Combus (29) nepredstavuje financovanie dôchodkových záväzkov štátnu pomoc, pretože znižuje nadmerné zaťaženie spoločnosti La Poste, a nie také, ktoré bežne zaťažuje rozpočet podniku. |
| --- | --- |

(68)

Belgické orgány zdôrazňujú, že v súlade s prístupom uplatneným v rozsudku vo veci Combus (29) nepredstavuje financovanie dôchodkových záväzkov štátnu pomoc, pretože znižuje nadmerné zaťaženie spoločnosti La Poste, a nie také, ktoré bežne zaťažuje rozpočet podniku.

| (69) | Takéto nadmerné zaťaženie údajne vyplýva z vyšších mzdových nákladov na zamestnancov v služobnom pomere a z nedostatočnej prevádzkovej pružnosti, ktoré spoločnosti DPLP bránia v tom, aby znížila počet svojich zamestnancov v služobnom pomere na ňou požadovanú úroveň. |
| --- | --- |

(69)

Takéto nadmerné zaťaženie údajne vyplýva z vyšších mzdových nákladov na zamestnancov v služobnom pomere a z nedostatočnej prevádzkovej pružnosti, ktoré spoločnosti DPLP bránia v tom, aby znížila počet svojich zamestnancov v služobnom pomere na ňou požadovanú úroveň.

| (70) | Belgické orgány stanovujú tri príčiny nedostatočnej pružnosti:






  1. | istota zamestnania štátnych zamestnancov; |
| --- | --- | --- |

(70)

Belgické orgány stanovujú tri príčiny nedostatočnej pružnosti:

1.

istota zamestnania štátnych zamestnancov;

| 2. | neexistencia vnútornej mobility; |
| --- | --- |

2.

neexistencia vnútornej mobility;

| 3. | neexistencia prístupu k dočasnej nezamestnanosti. |
| --- | --- |

3.

neexistencia prístupu k dočasnej nezamestnanosti.

| (71) | Istota zamestnania štátnych zamestnancov: DPLP tvrdí, že jej zamestnanci v služobnom pomere sú de facto prijatí do služby na neurčitý čas. DPLP nemôže zrušiť svojim zamestnancom v služobnom pomere zmluvy z iného ako vážneho dôvodu alebo z dôvodu opakovane zlých pracovných výsledkov. Aj v podobnom prípade podlieha postup prepustenia zo zamestnania mimoriadne prísnym požiadavkám. |
| --- | --- |

(71)

Istota zamestnania štátnych zamestnancov: DPLP tvrdí, že jej zamestnanci v služobnom pomere sú de facto prijatí do služby na neurčitý čas. DPLP nemôže zrušiť svojim zamestnancom v služobnom pomere zmluvy z iného ako vážneho dôvodu alebo z dôvodu opakovane zlých pracovných výsledkov. Aj v podobnom prípade podlieha postup prepustenia zo zamestnania mimoriadne prísnym požiadavkám.

| (72) | Okrem toho Štátna rada (belgický správny súd príslušný pre zamestnancov v služobnom pomere, zatiaľ čo zmluvní zamestnanci patria do právomoci pracovných súdov) sa ukázala byť naklonená zvýhodňovaniu zamestnancov v služobnom pomere tým, že stanovila prísnu normu na určenie „dostatočného dôvodu“ prepustenia. DPLP preto nemá možnosť prepustiť svojich zamestnancov v služobnom pomere, či už jednotlivo, alebo hromadne, z ekonomických alebo technických dôvodov. |
| --- | --- |

(72)

Okrem toho Štátna rada (belgický správny súd príslušný pre zamestnancov v služobnom pomere, zatiaľ čo zmluvní zamestnanci patria do právomoci pracovných súdov) sa ukázala byť naklonená zvýhodňovaniu zamestnancov v služobnom pomere tým, že stanovila prísnu normu na určenie „dostatočného dôvodu“ prepustenia. DPLP preto nemá možnosť prepustiť svojich zamestnancov v služobnom pomere, či už jednotlivo, alebo hromadne, z ekonomických alebo technických dôvodov.

| (73) | Rozviazanie pracovnej zmluvy preto nie je nástrojom riadenia, ktorý by umožnil prekonfigurovať zloženie zamestnancov podľa skutočných prevádzkových potrieb. Okrem toho neexistencia možnosti prepustenia z práce z ekonomických dôvodov výrazne obmedzuje prostriedky, ktorými disponuje DPLP pri riešení problémov, akými sú nedostatočná mobilita alebo mzdy a výhody zamestnancov v služobnom pomere, ktoré sú vyššie ako mzdy a výhody uplatňované na trhu. Zamestnanci v služobnom pomere okrem toho nemôžu požiadať o automatické preloženie do verejnej správy a ani DPLP viac nemôže takéto preloženie presadzovať. |
| --- | --- |

(73)

Rozviazanie pracovnej zmluvy preto nie je nástrojom riadenia, ktorý by umožnil prekonfigurovať zloženie zamestnancov podľa skutočných prevádzkových potrieb. Okrem toho neexistencia možnosti prepustenia z práce z ekonomických dôvodov výrazne obmedzuje prostriedky, ktorými disponuje DPLP pri riešení problémov, akými sú nedostatočná mobilita alebo mzdy a výhody zamestnancov v služobnom pomere, ktoré sú vyššie ako mzdy a výhody uplatňované na trhu. Zamestnanci v služobnom pomere okrem toho nemôžu požiadať o automatické preloženie do verejnej správy a ani DPLP viac nemôže takéto preloženie presadzovať.

| (74) | To znamená, že zníženie počtu zamestnancov v služobnom pomere sa obmedzuje predovšetkým na málopočetné dobrovoľné odchody a na prirodzené odchody zo zamestnania. |
| --- | --- |

(74)

To znamená, že zníženie počtu zamestnancov v služobnom pomere sa obmedzuje predovšetkým na málopočetné dobrovoľné odchody a na prirodzené odchody zo zamestnania.

| (75) | Neexistencia vnútornej mobility: Okrem toho, že DPLP nemôže znížiť počet zamestnancov v služobnom pomere v oblastiach, kde sa znížil dopyt po službách, možnosti, ktoré má v súvislosti s preobsadením zamestnancov v služobnom pomere vo svojej organizácii podľa svojich potrieb, podliehajú prísnym obmedzeniam. |
| --- | --- |

(75)

Neexistencia vnútornej mobility: Okrem toho, že DPLP nemôže znížiť počet zamestnancov v služobnom pomere v oblastiach, kde sa znížil dopyt po službách, možnosti, ktoré má v súvislosti s preobsadením zamestnancov v služobnom pomere vo svojej organizácii podľa svojich potrieb, podliehajú prísnym obmedzeniam.

| (76) | Aspekty, ako sú jazyková príslušnosť, kvalifikácia, služobný vek a funkčné zaradenie, spôsobujú, že DPLP už vôbec nemôže preobsadzovať svojich zamestnancov pracujúcich v takých oblastiach, kde sa znižuje potreba zamestnancov, napríklad pre pokles tradičnej pošty v prospech sektorov s poddimenzovaným počtom zamestnancov predovšetkým kvôli odchodom do dôchodku alebo rastúcemu dopytu. |
| --- | --- |

(76)

Aspekty, ako sú jazyková príslušnosť, kvalifikácia, služobný vek a funkčné zaradenie, spôsobujú, že DPLP už vôbec nemôže preobsadzovať svojich zamestnancov pracujúcich v takých oblastiach, kde sa znižuje potreba zamestnancov, napríklad pre pokles tradičnej pošty v prospech sektorov s poddimenzovaným počtom zamestnancov predovšetkým kvôli odchodom do dôchodku alebo rastúcemu dopytu.

| (77) | Inými slovami, kvôli nepružnosti „služobného poriadku“ je DPLP v širokej miere zbavená možnosti preobsadzovať svojich zamestnancov v služobnom pomere podľa svojich potrieb alebo vykompenzovať nepomer medzi oblasťami činností s predimenzovaným počtom zamestnancov a oblasťami s poddimenzovaným počtom zamestnancov. Paradoxne na účely splnenia potrieb zistených v sektoroch s poddimenzovaným počtom zamestnancov je DPLP povinná prijímať zamestnancov na určitý čas alebo zmluvných zamestnancov, pričom si zachováva nadmerný počet svojich zamestnancov v služobnom pomere v sektoroch s predimenzovaným počtom zamestnancov. |
| --- | --- |

(77)

Inými slovami, kvôli nepružnosti „služobného poriadku“ je DPLP v širokej miere zbavená možnosti preobsadzovať svojich zamestnancov v služobnom pomere podľa svojich potrieb alebo vykompenzovať nepomer medzi oblasťami činností s predimenzovaným počtom zamestnancov a oblasťami s poddimenzovaným počtom zamestnancov. Paradoxne na účely splnenia potrieb zistených v sektoroch s poddimenzovaným počtom zamestnancov je DPLP povinná prijímať zamestnancov na určitý čas alebo zmluvných zamestnancov, pričom si zachováva nadmerný počet svojich zamestnancov v služobnom pomere v sektoroch s predimenzovaným počtom zamestnancov.

| (78) | Neexistencia prístupu k dočasnej nezamestnanosti: Okrem toho DPLP nemôže svojich zamestnancov v služobnom pomere dočasne prepustiť („ekonomická nezamestnanosť“), ako to môžu urobiť prevádzkovatelia v súkromnom sektore, keď nie je dostatok práce. |
| --- | --- |

(78)

Neexistencia prístupu k dočasnej nezamestnanosti: Okrem toho DPLP nemôže svojich zamestnancov v služobnom pomere dočasne prepustiť („ekonomická nezamestnanosť“), ako to môžu urobiť prevádzkovatelia v súkromnom sektore, keď nie je dostatok práce.

| (79) | Vysoké mzdové náklady: Keď sa spoločnosť Régie des postes stala v roku 1992 samostatným verejným podnikom a bola premenovaná na DPLP, zamestnanci v služobnom pomere dostávali oveľa vyššie mzdy a výhody ako zmluvní zamestnanci v súkromnom sektore. Od roku 1992 sa zvýšenie miezd automaticky viaže na služobný vek a silná pozícia odborov pri vyjednávaní prispela k zachovaniu miezd a výhod na týchto porovnateľne vyšších úrovniach. |
| --- | --- |

(79)

Vysoké mzdové náklady: Keď sa spoločnosť Régie des postes stala v roku 1992 samostatným verejným podnikom a bola premenovaná na DPLP, zamestnanci v služobnom pomere dostávali oveľa vyššie mzdy a výhody ako zmluvní zamestnanci v súkromnom sektore. Od roku 1992 sa zvýšenie miezd automaticky viaže na služobný vek a silná pozícia odborov pri vyjednávaní prispela k zachovaniu miezd a výhod na týchto porovnateľne vyšších úrovniach.

| (80) | Okrem miezd a výhod, ktoré sú vyššie ako mzdy a výhody zmluvných zamestnancov, majú zamestnanci v služobnom pomere nárok na 4 až 11 dní platenej dodatkovej dovolenky (30), čím sa zvyšujú náklady, ktoré znáša DPLP. Tieto skutočnosti charakterizujúce zamestnancov v služobnom pomere znemožnili spoločnosti DPLP riadenie jednotkových nákladov na zamestnancov v služobnom pomere, ktoré sú oveľa vyššie ako náklady na zmluvných zamestnancov v súkromnom sektore. |
| --- | --- |

(80)

Okrem miezd a výhod, ktoré sú vyššie ako mzdy a výhody zmluvných zamestnancov, majú zamestnanci v služobnom pomere nárok na 4 až 11 dní platenej dodatkovej dovolenky (30), čím sa zvyšujú náklady, ktoré znáša DPLP. Tieto skutočnosti charakterizujúce zamestnancov v služobnom pomere znemožnili spoločnosti DPLP riadenie jednotkových nákladov na zamestnancov v služobnom pomere, ktoré sú oveľa vyššie ako náklady na zmluvných zamestnancov v súkromnom sektore.

| (81) | Od prevzatia zamestnancov v služobnom pomere podniku Régie des postes v roku 1992 uznali vedúci predstavitelia spoločnosti DPLP, že títo zamestnanci, s ktorými sú spojené vyššie náklady a prevádzková nepružnosť, predstavujú štrukturálnu nevýhodu, ktorá je s postupnou liberalizáciou poštového trhu čoraz ťažšie udržateľná, a preto DPLP prestala v roku 1998 prijímať zamestnancov do služobného pomeru. Prirodzené odchody zo zamestnania, ktoré zväčša súviseli s odchodom do dôchodku, viedli v roku 2008 k zníženiu počtu zamestnancov v absolútnom číselnom vyjadrení na 23 538 osôb. |
| --- | --- |

(81)

Od prevzatia zamestnancov v služobnom pomere podniku Régie des postes v roku 1992 uznali vedúci predstavitelia spoločnosti DPLP, že títo zamestnanci, s ktorými sú spojené vyššie náklady a prevádzková nepružnosť, predstavujú štrukturálnu nevýhodu, ktorá je s postupnou liberalizáciou poštového trhu čoraz ťažšie udržateľná, a preto DPLP prestala v roku 1998 prijímať zamestnancov do služobného pomeru. Prirodzené odchody zo zamestnania, ktoré zväčša súviseli s odchodom do dôchodku, viedli v roku 2008 k zníženiu počtu zamestnancov v absolútnom číselnom vyjadrení na 23 538 osôb.

| (82) | Keďže znižovanie počtu zamestnancov v služobnom pomere závisí najmä od miery prirodzeného odchodu zo zamestnania v kontexte aktuálnej vekovej pyramídy, jeho ďalšie pokračovanie bolo pomalé a takéto bude s najvyššou pravdepodobnosťou až do roku 2030, čiže ešte dlho po úplnej liberalizácii poštového trhu, ako sa znázorňuje v tabuľke ďalej v texte.

  Tabuľka č. 2


  Vývoj počtu zamestnancov v služobnom pomere spoločnosti DPLP |
| --- | --- |

(82)

Keďže znižovanie počtu zamestnancov v služobnom pomere závisí najmä od miery prirodzeného odchodu zo zamestnania v kontexte aktuálnej vekovej pyramídy, jeho ďalšie pokračovanie bolo pomalé a takéto bude s najvyššou pravdepodobnosťou až do roku 2030, čiže ešte dlho po úplnej liberalizácii poštového trhu, ako sa znázorňuje v tabuľke ďalej v texte.

Tabuľka č. 2

Vývoj počtu zamestnancov v služobnom pomere spoločnosti DPLP

Image

| (83) | Belgické orgány sa preto domnievajú, že po prevádzkovej stránke a z hľadiska nákladov v porovnaní so súkromnými prevádzkovateľmi služieb predstavujú zamestnanci v služobnom pomere spoločnosti DPLP vážnu nevýhodu a že štát zmiernil zaťaženie spoločnosti DPLP, ktoré je na rozdiel od jej konkurentov nadmerné. |
| --- | --- |

(83)

Belgické orgány sa preto domnievajú, že po prevádzkovej stránke a z hľadiska nákladov v porovnaní so súkromnými prevádzkovateľmi služieb predstavujú zamestnanci v služobnom pomere spoločnosti DPLP vážnu nevýhodu a že štát zmiernil zaťaženie spoločnosti DPLP, ktoré je na rozdiel od jej konkurentov nadmerné.

| (84) | Opatrenie podľa nich nepredstavuje štátnu pomoc a prístup, ktorý si Komisia zvolila v rozhodnutí o začatí konania v súlade s predchádzajúcimi prípadmi týkajúcimi sa dôchodkových schém [EDF (31), La Poste (Francúzsko) (32), Royal Mail (33)], preto nebol v prípade DPLP potrebný. |
| --- | --- |

(84)

Opatrenie podľa nich nepredstavuje štátnu pomoc a prístup, ktorý si Komisia zvolila v rozhodnutí o začatí konania v súlade s predchádzajúcimi prípadmi týkajúcimi sa dôchodkových schém [EDF (31), La Poste (Francúzsko) (32), Royal Mail (33)], preto nebol v prípade DPLP potrebný.

| (85) | Belgické orgány ďalej poukazujú na to, že prípadné uplatnenie takéhoto postupu na spoločnosť DPLP by viedlo k záveru, že časť nákladov na sociálne zabezpečenie v percentuálnom vyjadrení mzdových nákladov, ktorú znáša DPLP, sa rovná takejto časti nákladov jej konkurentov. |
| --- | --- |

(85)

Belgické orgány ďalej poukazujú na to, že prípadné uplatnenie takéhoto postupu na spoločnosť DPLP by viedlo k záveru, že časť nákladov na sociálne zabezpečenie v percentuálnom vyjadrení mzdových nákladov, ktorú znáša DPLP, sa rovná takejto časti nákladov jej konkurentov.

5.2.   PRIPOMIENKY BELGICKÝCH ORGÁNOV K ROČNEJ NÁHRADE NÁKLADOV NA SLUŽBU VO VEREJNOM ZÁUJME

| (86) | Belgické orgány poskytli účtovné údaje (34) spoločnosti DPLP a objasnili zásady nákladového účtovníctva uplatňovaného spoločnosťou DPLP. |
| --- | --- |

(86)

Belgické orgány poskytli účtovné údaje (34) spoločnosti DPLP a objasnili zásady nákladového účtovníctva uplatňovaného spoločnosťou DPLP.

| (87) | Predovšetkým zdôrazňujú, že každoročne vyplácaná náhrada za službu vo verejnom záujme nepredstavuje štátnu pomoc, pretože je v súlade s judikatúrou vo veci Altmark. |
| --- | --- |

(87)

Predovšetkým zdôrazňujú, že každoročne vyplácaná náhrada za službu vo verejnom záujme nepredstavuje štátnu pomoc, pretože je v súlade s judikatúrou vo veci Altmark.

| (88) | Ďalej poukázali na to, že ak náhrada za službu vo verejnom záujme predstavuje štátnu pomoc, je zlučiteľná, pretože nepredstavuje nadmernú náhradu čistých nákladov, ktoré znáša DPLP v rámci plnenia svojich úloh služby vo verejnom záujme. Výpočty predložené belgickými orgánmi svedčia podľa ich názoru o tom, že náhrada nákladov, ktoré znáša DPLP, nie je dostatočná. |
| --- | --- |

(88)

Ďalej poukázali na to, že ak náhrada za službu vo verejnom záujme predstavuje štátnu pomoc, je zlučiteľná, pretože nepredstavuje nadmernú náhradu čistých nákladov, ktoré znáša DPLP v rámci plnenia svojich úloh služby vo verejnom záujme. Výpočty predložené belgickými orgánmi svedčia podľa ich názoru o tom, že náhrada nákladov, ktoré znáša DPLP, nie je dostatočná.

| (89) | Belgické orgány napokon uvádzajú, že niektoré z opatrení predstavujú existujúcu pomoc. V tejto súvislosti sa odkazuje na časť zaoberajúcu sa existujúcou pomocou [odôvodnenie 224 a nasl.]. |
| --- | --- |

(89)

Belgické orgány napokon uvádzajú, že niektoré z opatrení predstavujú existujúcu pomoc. V tejto súvislosti sa odkazuje na časť zaoberajúcu sa existujúcou pomocou [odôvodnenie 224 a nasl.].

5.3.   PRIPOMIENKY BELGICKÝCH ORGÁNOV KU KAPITÁLOVÝM VKLADOM

5.3.1.   Kapitál vložený v roku 1997

| (90) | V liste zaslanom Komisii 12. augusta 2009 belgické orgány uvádzajú, že kapitálové vklady uskutočnené v roku 1997 v celkovej výške 62 mil. EUR, by sa mali považovať za odloženú náhradu za záväzky služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(90)

V liste zaslanom Komisii 12. augusta 2009 belgické orgány uvádzajú, že kapitálové vklady uskutočnené v roku 1997 v celkovej výške 62 mil. EUR, by sa mali považovať za odloženú náhradu za záväzky služby vo verejnom záujme.

5.3.2.   Kapitál vložený v rokoch 2003 a 2006

| (91) | Podľa belgických orgánov sa zvýšenie základného imania v rokoch 2003 a 2006 v oboch prípadoch zakladalo na strategickom pláne (35), ktorého konečným cieľom bolo zlepšiť konkurencieschopnosť a ziskovosť podniku v podmienkach postupnej liberalizácie poštového trhu. |
| --- | --- |

(91)

Podľa belgických orgánov sa zvýšenie základného imania v rokoch 2003 a 2006 v oboch prípadoch zakladalo na strategickom pláne (35), ktorého konečným cieľom bolo zlepšiť konkurencieschopnosť a ziskovosť podniku v podmienkach postupnej liberalizácie poštového trhu.

| (92) | Tento strategický plán sledoval dva hlavné ciele:






  1. | zlepšiť produktivitu s cieľom zaistiť konkurencieschopnosť a ziskovosť vo väčšmi liberalizovanom trhovom prostredí; |
| --- | --- | --- |

(92)

Tento strategický plán sledoval dva hlavné ciele:

1.

zlepšiť produktivitu s cieľom zaistiť konkurencieschopnosť a ziskovosť vo väčšmi liberalizovanom trhovom prostredí;

| 2. | zabezpečiť rozvoj spoločnosti DPLP smerom k trhovej logike otvorením svojho kapitálu súkromným investorom, to znamená dosiahnuť a udržať si výkonnosť potrebnú na prilákanie súkromných investorov a uvoľniť potenciál podniku z hľadiska ziskovosti. |
| --- | --- |

2.

zabezpečiť rozvoj spoločnosti DPLP smerom k trhovej logike otvorením svojho kapitálu súkromným investorom, to znamená dosiahnuť a udržať si výkonnosť potrebnú na prilákanie súkromných investorov a uvoľniť potenciál podniku z hľadiska ziskovosti.

| (93) | Kapitál vložený v roku 2003: Podľa belgických orgánov cieľom zvýšenia základného imania v roku 2003 bolo posilniť vlastné imanie DPLP so zreteľom na veľké finančné záväzky, ktoré boli prijaté najmä so zámerom vybudovať štyri nové triediace strediská a zmodernizovať existujúce stredisko, optimalizovať doručovacie pochôdzky a automatizáciu. |
| --- | --- |

(93)

Kapitál vložený v roku 2003: Podľa belgických orgánov cieľom zvýšenia základného imania v roku 2003 bolo posilniť vlastné imanie DPLP so zreteľom na veľké finančné záväzky, ktoré boli prijaté najmä so zámerom vybudovať štyri nové triediace strediská a zmodernizovať existujúce stredisko, optimalizovať doručovacie pochôdzky a automatizáciu.

| (94) | Okrem toho belgické orgány poukázali na to, že vložený kapitál pokryl aj personálne náklady, ktoré vznikli v dôsledku zníženia počtu zamestnancov súvisiaceho so systémom predčasného odchodu do dôchodku, skrátenia pracovného času a zvýšenia miezd novým zamestnancom. |
| --- | --- |

(94)

Okrem toho belgické orgány poukázali na to, že vložený kapitál pokryl aj personálne náklady, ktoré vznikli v dôsledku zníženia počtu zamestnancov súvisiaceho so systémom predčasného odchodu do dôchodku, skrátenia pracovného času a zvýšenia miezd novým zamestnancom.

| (95) | Týmito opatreniami sa poskytli primerané záruky, pokiaľ ide o zvýšenú ziskovosť v období rokov 2003 – 2007 spĺňajúcu očakávania súkromných investorov. Belgický štát ako jediný akcionár spoločnosti DPLP sa v čase, keď sa rozhodol uskutočniť kapitálovú investíciu, údajne riadil výhľadmi ziskovosti v duchu logiky, ktorá bola v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(95)

Týmito opatreniami sa poskytli primerané záruky, pokiaľ ide o zvýšenú ziskovosť v období rokov 2003 – 2007 spĺňajúcu očakávania súkromných investorov. Belgický štát ako jediný akcionár spoločnosti DPLP sa v čase, keď sa rozhodol uskutočniť kapitálovú investíciu, údajne riadil výhľadmi ziskovosti v duchu logiky, ktorá bola v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve.

| (96) | Dňa 5. augusta 2009 belgické orgány ďalej poukázali na to, že prognózy ziskovosti ukazujú, že kapitálový vklad sa uskutočnil za podmienok, ktoré boli v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, keďže očakávaný výnos vkladu presahuje výnos, aký údajne môže požadovať súkromný investor. Tieto prognózy neboli nerealistické, pretože skutočná ziskovosť zaznamenaná v rokoch 2003 a 2008 bola zreteľne vyššia než očakávaná ziskovosť. |
| --- | --- |

(96)

Dňa 5. augusta 2009 belgické orgány ďalej poukázali na to, že prognózy ziskovosti ukazujú, že kapitálový vklad sa uskutočnil za podmienok, ktoré boli v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, keďže očakávaný výnos vkladu presahuje výnos, aký údajne môže požadovať súkromný investor. Tieto prognózy neboli nerealistické, pretože skutočná ziskovosť zaznamenaná v rokoch 2003 a 2008 bola zreteľne vyššia než očakávaná ziskovosť.

| (97) | Belgické orgány spresnili, že kapitálový vklad uskutočnený v roku 2003 a zrušenie pohľadávok štátu na účtoch DPLP v roku 2005 spolu nijako nesúviseli. Zrušenie týchto pohľadávok, ktoré sa uskutočnilo v inom čase, predstavovalo bežnú účtovnú operáciu, keďže štát jednoznačne uviedol, že tieto pohľadávky neboli spoločnosti DPLP splatené. Konečné sumy zrušené v rámci opravy súvahy z roku 2005 sa údajne líšili od súm kapitálu vloženého v roku 2003 a od strát akumulovaných koncom roka 2002. |
| --- | --- |

(97)

Belgické orgány spresnili, že kapitálový vklad uskutočnený v roku 2003 a zrušenie pohľadávok štátu na účtoch DPLP v roku 2005 spolu nijako nesúviseli. Zrušenie týchto pohľadávok, ktoré sa uskutočnilo v inom čase, predstavovalo bežnú účtovnú operáciu, keďže štát jednoznačne uviedol, že tieto pohľadávky neboli spoločnosti DPLP splatené. Konečné sumy zrušené v rámci opravy súvahy z roku 2005 sa údajne líšili od súm kapitálu vloženého v roku 2003 a od strát akumulovaných koncom roka 2002.

| (98) | Kapitál vložený v roku 2006: Belgické orgány poukázali na to, že tento vklad bol v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve, pretože sa uskutočnil za rovnakých podmienok (pari passu), aké sa uplatňujú na súkromného investora, čiže na spoločnosť Post Invest Europe SA, ktorá investovala 300 mil. EUR. Štát a súkromný investor upísali nové akcie, vďaka čomu súkromný investor získal 50 % akcií bez jedného akciového podielu a štát si zachoval 50 % akcií s jedným akciovým podielom navyše (36). |
| --- | --- |

(98)

Kapitál vložený v roku 2006: Belgické orgány poukázali na to, že tento vklad bol v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve, pretože sa uskutočnil za rovnakých podmienok (pari passu), aké sa uplatňujú na súkromného investora, čiže na spoločnosť Post Invest Europe SA, ktorá investovala 300 mil. EUR. Štát a súkromný investor upísali nové akcie, vďaka čomu súkromný investor získal 50 % akcií bez jedného akciového podielu a štát si zachoval 50 % akcií s jedným akciovým podielom navyše (36).

| (99) | S cieľom stanoviť cenu nových vydaných akcií investičná banka, na ktorú sa belgické orgány obrátili, odhadla, že celková hodnota podielu spoločnosti DPLP predstavuje [...] a [...] EUR. Štát napokon schválil údaj [...] EUR za celý podnik ešte pred uskutočnením kapitálových vkladov. Belgické orgány uznávajú, že neskoršie výsledky spoločnosti DPLP prekonali predpoklady vyslovené v čase oceňovania. |
| --- | --- |

(99)

S cieľom stanoviť cenu nových vydaných akcií investičná banka, na ktorú sa belgické orgány obrátili, odhadla, že celková hodnota podielu spoločnosti DPLP predstavuje [...] a [...] EUR. Štát napokon schválil údaj [...] EUR za celý podnik ešte pred uskutočnením kapitálových vkladov. Belgické orgány uznávajú, že neskoršie výsledky spoločnosti DPLP prekonali predpoklady vyslovené v čase oceňovania.

| (100) | Podľa belgických orgánov sa spoločnosť DPLP stala vďaka vykonávaniu strategického plánu jedným z najefektívnejších prevádzkovateľov v Európe. DPLP dosiahla značný pokrok z hľadiska ziskovosti, efektívnosti (37) a kvality, pričom udržala na primeranej úrovni ceny účtované zákazníkom. |
| --- | --- |

(100)

Podľa belgických orgánov sa spoločnosť DPLP stala vďaka vykonávaniu strategického plánu jedným z najefektívnejších prevádzkovateľov v Európe. DPLP dosiahla značný pokrok z hľadiska ziskovosti, efektívnosti (37) a kvality, pričom udržala na primeranej úrovni ceny účtované zákazníkom.

5.4.   PRIPOMIENKY BELGICKÝCH ORGÁNOV K DAŇOVÝM OSLOBODENIAM

| (101) | Vo svojom vyhlásení z 12. augusta 2009 belgické orgány pripúšťajú, že spoločnosť DPLP nepodliehala dani platenej spoločnosťami, ale do 27. decembra 2005 v skutočnosti podliehala dani z príjmov (t. j. dani právnických osôb). Poukazujú však na to, že v období rokov 2003 – 2005 sa na spoločnosť DPLP uvedená daň nevzťahovala: keby totiž DPLP podliehala dani z príjmov právnických osôb, mohla by stratu vykázanú za minulé obdobie previesť do ďalšieho obdobia a počas tohto obdobia by teda nemusela platiť daň z príjmov právnických osôb. |
| --- | --- |

(101)

Vo svojom vyhlásení z 12. augusta 2009 belgické orgány pripúšťajú, že spoločnosť DPLP nepodliehala dani platenej spoločnosťami, ale do 27. decembra 2005 v skutočnosti podliehala dani z príjmov (t. j. dani právnických osôb). Poukazujú však na to, že v období rokov 2003 – 2005 sa na spoločnosť DPLP uvedená daň nevzťahovala: keby totiž DPLP podliehala dani z príjmov právnických osôb, mohla by stratu vykázanú za minulé obdobie previesť do ďalšieho obdobia a počas tohto obdobia by teda nemusela platiť daň z príjmov právnických osôb.

| (102) | Ďalej zdôrazňujú, že spoločnosť DPLP musela v priebehu rokov 2003 – 2005 zaplatiť daň z príjmov vo výške 2 mil. EUR. |
| --- | --- |

(102)

Ďalej zdôrazňujú, že spoločnosť DPLP musela v priebehu rokov 2003 – 2005 zaplatiť daň z príjmov vo výške 2 mil. EUR.

| (103) | Počínajúc finančným rokom 2006 musela spoločnosť DLPL zaplatiť daň z príjmov právnických osôb bez toho, aby mohla previesť svoju stratu za predchádzajúce obdobie. Belgické orgány odhadujú výšku daňového dobropisu k uvedenému dátumu na 51,87 mil. EUR. |
| --- | --- |

(103)

Počínajúc finančným rokom 2006 musela spoločnosť DLPL zaplatiť daň z príjmov právnických osôb bez toho, aby mohla previesť svoju stratu za predchádzajúce obdobie. Belgické orgány odhadujú výšku daňového dobropisu k uvedenému dátumu na 51,87 mil. EUR.

| (104) | Na základe uvedeného belgické orgány dospeli k záveru, že spoločnosť DPLP teda nemala do roku 2006 čistý zisk z oslobodenia od dane z príjmov právnických osôb. |
| --- | --- |

(104)

Na základe uvedeného belgické orgány dospeli k záveru, že spoločnosť DPLP teda nemala do roku 2006 čistý zisk z oslobodenia od dane z príjmov právnických osôb.

| (105) | Belgické orgány spresňujú, že na DPLP sa vzťahuje oslobodenie od dane z nehnuteľností, ktorá sa týka jej príjmu z nehnuteľností využívaných na účely vykonávania služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(105)

Belgické orgány spresňujú, že na DPLP sa vzťahuje oslobodenie od dane z nehnuteľností, ktorá sa týka jej príjmu z nehnuteľností využívaných na účely vykonávania služby vo verejnom záujme.

| (106) | Čistú výhodu, ktorú získala spoločnosť DPLP, ocenili tak, že podľa ich názoru predstavuje len obmedzenú časť dodatočných nákladov, ktoré tejto spoločnosti vznikli v súvislosti s jej záväzkom udržiavať poštovú sieť charakterizovanú prísne vymedzenou územnou hustotou, za ktorý sa nevypláca žiadna náhrada. |
| --- | --- |

(106)

Čistú výhodu, ktorú získala spoločnosť DPLP, ocenili tak, že podľa ich názoru predstavuje len obmedzenú časť dodatočných nákladov, ktoré tejto spoločnosti vznikli v súvislosti s jej záväzkom udržiavať poštovú sieť charakterizovanú prísne vymedzenou územnou hustotou, za ktorý sa nevypláca žiadna náhrada.

| (107) | Belgické orgány vysvetľujú, že na spoločnosť DPLP sa vzťahuje určité oslobodenie od nepriamych a miestnych daní. Zdôrazňujú, že tieto oslobodenia majú zreteľný vplyv de minimis. |
| --- | --- |

(107)

Belgické orgány vysvetľujú, že na spoločnosť DPLP sa vzťahuje určité oslobodenie od nepriamych a miestnych daní. Zdôrazňujú, že tieto oslobodenia majú zreteľný vplyv de minimis.

5.5.   PRIPOMIENKY BELGICKÝCH ORGÁNOV TÝKAJÚCE SA PREVODU NEHNUTEĽNOSTÍ

| (108) | Vo svojom vyhlásení z 12. augusta 2009 belgické orgány potvrdili, že určitý počet nehnuteľností sa previedol na spoločnosť DPLP v čase jej transformácie na samostatný verejný podnik. DPLP využívala tieto nehnuteľnosti, ktoré boli nevyhnutné na plnenie úloh poštovej služby, už od roku 1971. |
| --- | --- |

(108)

Vo svojom vyhlásení z 12. augusta 2009 belgické orgány potvrdili, že určitý počet nehnuteľností sa previedol na spoločnosť DPLP v čase jej transformácie na samostatný verejný podnik. DPLP využívala tieto nehnuteľnosti, ktoré boli nevyhnutné na plnenie úloh poštovej služby, už od roku 1971.

| (109) | Belgické orgány poukazujú na to, že prevodom týchto nehnuteľností sa spoločnosti DPLP neposkytla žiadna výhoda, pretože táto spoločnosť ich využívala už v rámci svojich úloh služby vo verejnom záujme. Inými slovami, podľa nich išlo len o reorganizáciu verejného majetku. |
| --- | --- |

(109)

Belgické orgány poukazujú na to, že prevodom týchto nehnuteľností sa spoločnosti DPLP neposkytla žiadna výhoda, pretože táto spoločnosť ich využívala už v rámci svojich úloh služby vo verejnom záujme. Inými slovami, podľa nich išlo len o reorganizáciu verejného majetku.

5.6.   PRIPOMIENKY BELGICKÝCH ORGÁNOV TÝKAJÚCE SA ZÁRUKY ŠTÁTU ZA PÔŽIČKY

| (110) | Vo svojom vyhlásení z 12. augusta 2009 belgické orgány zdôrazňujú, že na DPLP sa automaticky nevzťahuje štátna záruka za jej pôžičky. Keby DPLP požiadala o takúto záruku, musela by od belgických orgánov získať súhlas a uhradiť ročný poplatok vo výške 0,25 % štátnej pokladnici. |
| --- | --- |

(110)

Vo svojom vyhlásení z 12. augusta 2009 belgické orgány zdôrazňujú, že na DPLP sa automaticky nevzťahuje štátna záruka za jej pôžičky. Keby DPLP požiadala o takúto záruku, musela by od belgických orgánov získať súhlas a uhradiť ročný poplatok vo výške 0,25 % štátnej pokladnici.

| (111) | V priebehu sledovaného obdobia spoločnosť DPLP použila štátnu záruku iba raz. |
| --- | --- |

(111)

V priebehu sledovaného obdobia spoločnosť DPLP použila štátnu záruku iba raz.

| (112) | Belgické orgány sa domnievajú, že poplatok vo výške 0,25 % je primeraný vzhľadom na finančnú situáciu DPLP a na malú pravdepodobnosť nesplatenia pôžičky zo strany DPLP. Ďalej sa domnievajú, že sadzby poskytované na trhu pri podobnej pôžičke bez štátnej záruky boli vyššie až o 40 bázických bodov. |
| --- | --- |

(112)

Belgické orgány sa domnievajú, že poplatok vo výške 0,25 % je primeraný vzhľadom na finančnú situáciu DPLP a na malú pravdepodobnosť nesplatenia pôžičky zo strany DPLP. Ďalej sa domnievajú, že sadzby poskytované na trhu pri podobnej pôžičke bez štátnej záruky boli vyššie až o 40 bázických bodov.

5.7.   PRIPOMIENKY BELGICKÝCH ORGÁNOV K PRIPOMIENKAM ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (113) | Vo svojom vyhlásení z 12. októbra 2009 belgické orgány poukazujú na to, že rozhodujúce informácie obsahujú len vyhlásenia spoločností BD a FVP/Prodipresse. Tieto informácie sa týkajú najmä včasnej distribúcie denníkov a periodík. |
| --- | --- |

(113)

Vo svojom vyhlásení z 12. októbra 2009 belgické orgány poukazujú na to, že rozhodujúce informácie obsahujú len vyhlásenia spoločností BD a FVP/Prodipresse. Tieto informácie sa týkajú najmä včasnej distribúcie denníkov a periodík.

| (114) | Belgické orgány zdôrazňujú, že na rozdiel od toho, čo zdôrazňuje spoločnosť BD, zadávanie zákaziek na poskytovanie nevyhradených poštových služieb (ako je distribúcia tlače) nepatrí do pôsobnosti právnej úpravy Únie o verejnom obstarávaní (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES (38)). |
| --- | --- |

(114)

Belgické orgány zdôrazňujú, že na rozdiel od toho, čo zdôrazňuje spoločnosť BD, zadávanie zákaziek na poskytovanie nevyhradených poštových služieb (ako je distribúcia tlače) nepatrí do pôsobnosti právnej úpravy Únie o verejnom obstarávaní (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES (38)).

| (115) | Ďalej poukazujú na to, že distribúcia denníkov a periodík, ktorá predstavuje službu všeobecného hospodárskeho záujmu, nie je v rozpore s ustanoveniami Únie o liberalizácii poštového trhu. |
| --- | --- |

(115)

Ďalej poukazujú na to, že distribúcia denníkov a periodík, ktorá predstavuje službu všeobecného hospodárskeho záujmu, nie je v rozpore s ustanoveniami Únie o liberalizácii poštového trhu.

| (116) | Belgické orgány zároveň zdôrazňujú, že toto zadanie verejnej zákazky nie je výsledkom svojvoľného rozhodnutia. Podľa nich je spoločnosť DPLP jediným podnikom, ktorý môže plniť podmienky a záväzky, ktoré sa ukladajú poskytovateľovi tohto typu služieb. |
| --- | --- |

(116)

Belgické orgány zároveň zdôrazňujú, že toto zadanie verejnej zákazky nie je výsledkom svojvoľného rozhodnutia. Podľa nich je spoločnosť DPLP jediným podnikom, ktorý môže plniť podmienky a záväzky, ktoré sa ukladajú poskytovateľovi tohto typu služieb.

| (117) | Belgické orgány poukazujú na to, že na rozdiel od toho, čo tvrdí spoločnosť BD, spoločnosti DPLP nebola v rokoch 2002 až 2008 poskytnutá nadmerná náhrada nákladov spojených s vykonávaním jej služby distribúcie denníkov a periodík. |
| --- | --- |

(117)

Belgické orgány poukazujú na to, že na rozdiel od toho, čo tvrdí spoločnosť BD, spoločnosti DPLP nebola v rokoch 2002 až 2008 poskytnutá nadmerná náhrada nákladov spojených s vykonávaním jej služby distribúcie denníkov a periodík.

| (118) | Nezastávajú názor spoločnosti FVP/Prodipresse, že spoločnosť DPLP prehnala svoje investície a náklady spojené s rozšírením včasného vnútroštátneho pokrytia, ktoré sa zvýšilo z 82 na 100 %. Keďže 18 % sa týka hlavne vzdialených oblastí, personálne náklady DPLP sa neprimerane zvýšili a DPLP musela nakúpiť vozidlá na prepravu na dlhé vzdialenosti, pre ktoré sú charakteristické vysoké odpisy. |
| --- | --- |

(118)

Nezastávajú názor spoločnosti FVP/Prodipresse, že spoločnosť DPLP prehnala svoje investície a náklady spojené s rozšírením včasného vnútroštátneho pokrytia, ktoré sa zvýšilo z 82 na 100 %. Keďže 18 % sa týka hlavne vzdialených oblastí, personálne náklady DPLP sa neprimerane zvýšili a DPLP musela nakúpiť vozidlá na prepravu na dlhé vzdialenosti, pre ktoré sú charakteristické vysoké odpisy.

| (119) | Belgické orgány napokon poukázali na to, že náklady na jej reklamnú kampaň neboli zahrnuté do výpočtu náhrady, ktorú dostala od štátu za včasnú distribúciu tlače. |
| --- | --- |

(119)

Belgické orgány napokon poukázali na to, že náklady na jej reklamnú kampaň neboli zahrnuté do výpočtu náhrady, ktorú dostala od štátu za včasnú distribúciu tlače.

| (120) | Spoločnosť BD uvádza, že DPLP zjavne nie je nákladovo efektívna. Belgické orgány tento argument popierajú a zdôrazňujú, že plne nezohľadňuje vysoké náklady navyše spojené s včasnou distribúciou tlače a že opomína značné úsilie, ktoré DPLP vyvinula v oblasti kontroly nákladov a zvýšenia svojej produktivity. |
| --- | --- |

(120)

Spoločnosť BD uvádza, že DPLP zjavne nie je nákladovo efektívna. Belgické orgány tento argument popierajú a zdôrazňujú, že plne nezohľadňuje vysoké náklady navyše spojené s včasnou distribúciou tlače a že opomína značné úsilie, ktoré DPLP vyvinula v oblasti kontroly nákladov a zvýšenia svojej produktivity.

| (121) | Podľa spoločnosti BD sú náklady spoločnosti Deltamedia nižšie ako náklady spoločnosti DPLP. Tento stav je podľa belgických orgánov možné pripísať týmto skutočnostiam:






  a) | Deltamedia neposkytuje celoštátne pokrytie; |
| --- | --- | --- |

(121)

Podľa spoločnosti BD sú náklady spoločnosti Deltamedia nižšie ako náklady spoločnosti DPLP. Tento stav je podľa belgických orgánov možné pripísať týmto skutočnostiam:

a)

Deltamedia neposkytuje celoštátne pokrytie;

| b) | Deltamedia pracuje s nezávislými distribútormi; |
| --- | --- |

b)

Deltamedia pracuje s nezávislými distribútormi;

| c) | služba, ktorú poskytuje Deltamedia, je zjednodušená, pretože táto spoločnosť pracuje iba s obmedzeným počtom vydavateľov združených v jednej skupine vydavateľov tlače; |
| --- | --- |

c)

služba, ktorú poskytuje Deltamedia, je zjednodušená, pretože táto spoločnosť pracuje iba s obmedzeným počtom vydavateľov združených v jednej skupine vydavateľov tlače;

| d) | vydavatelia ihneď dodávajú denníky do distribučných miest. |
| --- | --- |

d)

vydavatelia ihneď dodávajú denníky do distribučných miest.

5.8.   PRIPOMIENKY BELGICKÝCH ORGÁNOV TÝKAJÚCE SA EXISTUJÚCEJ POMOCI

| (122) | Vo svojom vyhlásení z 21. decembra 2010 belgické orgány uvádzajú, že opatrenia, ktoré sú predmetom prešetrovania, predstavujú existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(122)

Vo svojom vyhlásení z 21. decembra 2010 belgické orgány uvádzajú, že opatrenia, ktoré sú predmetom prešetrovania, predstavujú existujúcu pomoc.

| (123) | Po prvé, belgické orgány poukazujú na to, že daňové oslobodenia boli spoločnosti DPLP poskytnuté ešte pred pristúpením Belgicka k Európskej únii, a preto predstavujú existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(123)

Po prvé, belgické orgány poukazujú na to, že daňové oslobodenia boli spoločnosti DPLP poskytnuté ešte pred pristúpením Belgicka k Európskej únii, a preto predstavujú existujúcu pomoc.

| (124) | Po druhé, belgické orgány zdôrazňujú, že ročný grant bol spoločnosti DPLP vyplatený pred rokom 1999, čiže pred liberalizáciou poštového trhu, a preto predstavuje existujúcu pomoc. Okrem toho keby kapitálové vklady uskutočnené pred rokom 1999 predstavovali štátnu pomoc, nemohli by sa považovať za existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(124)

Po druhé, belgické orgány zdôrazňujú, že ročný grant bol spoločnosti DPLP vyplatený pred rokom 1999, čiže pred liberalizáciou poštového trhu, a preto predstavuje existujúcu pomoc. Okrem toho keby kapitálové vklady uskutočnené pred rokom 1999 predstavovali štátnu pomoc, nemohli by sa považovať za existujúcu pomoc.

| (125) | Po tretie, vzhľadom na desaťročnú premlčaciu lehotu belgické orgány tvrdia, že všetky opatrenia prijaté do 13. júla 1999 (t. j. 10 rokov pred začatím konania vo veci formálneho zisťovania v tomto prípade) predstavujú existujúcu pomoc, pretože zrušenie rozhodnutia Všeobecným súdom, ku ktorému došlo skôr, malo za následok aj zrušenie platnosti súboru predchádzajúcich úkonov prešetrovania Komisie. Naproti tomu zdôrazňujú, že keďže Komisia uskutočnila svoje prvé prešetrovanie v decembri 2002, nemali by sa do prešetrovania zahrnúť opatrenia prijaté do decembra 1992. Týkalo by sa to prevodu nehnuteľností a prvého ročného grantu vyplateného v roku 1992. |
| --- | --- |

(125)

Po tretie, vzhľadom na desaťročnú premlčaciu lehotu belgické orgány tvrdia, že všetky opatrenia prijaté do 13. júla 1999 (t. j. 10 rokov pred začatím konania vo veci formálneho zisťovania v tomto prípade) predstavujú existujúcu pomoc, pretože zrušenie rozhodnutia Všeobecným súdom, ku ktorému došlo skôr, malo za následok aj zrušenie platnosti súboru predchádzajúcich úkonov prešetrovania Komisie. Naproti tomu zdôrazňujú, že keďže Komisia uskutočnila svoje prvé prešetrovanie v decembri 2002, nemali by sa do prešetrovania zahrnúť opatrenia prijaté do decembra 1992. Týkalo by sa to prevodu nehnuteľností a prvého ročného grantu vyplateného v roku 1992.

6.   POSÚDENIE

6.1.   PREDBEŽNÉ POZNÁMKY TÝKAJÚCE SA SYSTÉMU NÁKLADOVÉHO ÚČTOVNÍCTVA SPOLOČNOSTI DPLP

| (126) | V článku 14 smernice 97/67/ES, ktorá bola zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/6/ES z 20. februára 2008, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 97/67/ES s ohľadom na úplné dokončenie vnútorného trhu poštových služieb Spoločenstva (39) (tretia poštová smernica), sa od prevádzkovateľov poštových služieb vyžaduje, aby viedli nákladové účtovníctvo, v ktorom sa jasne rozlišuje medzi každou zo služieb a každým z produktov, ktoré sú súčasťou univerzálnej služby, od služieb a produktov, ktoré nie sú súčasťou univerzálnej služby. V ich účtovnom systéme sa priame náklady musia priamo priradiť k jednotlivým produktom, spoločné náklady sa musia priradiť priamo alebo nepriamo k týmto produktom a predovšetkým sa musia podobne rozdeliť spoločné náklady, ktoré sú potrebné na zabezpečenie univerzálnych služieb aj neuniverzálnych služieb. Nákladové účtovníctvo spoločnosti DPLP je založené na metóde kalkulácie nákladov podľa činností, pri ktorej sa všetky prevádzkové náklady až po úroveň výsledku hospodárenia z hospodárskej činnosti pred odpočítaním úrokov a daní (EBIT) priradia k jednotlivým produktom metódou úplného pridelenia nákladov (FDC). Nákladové účtovníctvo zahŕňa všetky prevádzkové náklady a organizačné jednotky spoločnosti DPLP. V roku 2009 predstavovali obchodné výrobky [...] % obratu DPLP, kým produkty súvisiace so službou vo verejnom záujme predstavovali [...] %. |
| --- | --- |

(126)

V článku 14 smernice 97/67/ES, ktorá bola zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/6/ES z 20. februára 2008, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 97/67/ES s ohľadom na úplné dokončenie vnútorného trhu poštových služieb Spoločenstva (39) (tretia poštová smernica), sa od prevádzkovateľov poštových služieb vyžaduje, aby viedli nákladové účtovníctvo, v ktorom sa jasne rozlišuje medzi každou zo služieb a každým z produktov, ktoré sú súčasťou univerzálnej služby, od služieb a produktov, ktoré nie sú súčasťou univerzálnej služby. V ich účtovnom systéme sa priame náklady musia priamo priradiť k jednotlivým produktom, spoločné náklady sa musia priradiť priamo alebo nepriamo k týmto produktom a predovšetkým sa musia podobne rozdeliť spoločné náklady, ktoré sú potrebné na zabezpečenie univerzálnych služieb aj neuniverzálnych služieb. Nákladové účtovníctvo spoločnosti DPLP je založené na metóde kalkulácie nákladov podľa činností, pri ktorej sa všetky prevádzkové náklady až po úroveň výsledku hospodárenia z hospodárskej činnosti pred odpočítaním úrokov a daní (EBIT) priradia k jednotlivým produktom metódou úplného pridelenia nákladov (FDC). Nákladové účtovníctvo zahŕňa všetky prevádzkové náklady a organizačné jednotky spoločnosti DPLP. V roku 2009 predstavovali obchodné výrobky [...] % obratu DPLP, kým produkty súvisiace so službou vo verejnom záujme predstavovali [...] %.

| (127) | Metóda nákladového účtovníctva má tri úrovne: zdroje, činnosti a produkty. Jej účelom je určiť časť nákladov, ktorú možno priradiť ku každému produktu. |
| --- | --- |

(127)

Metóda nákladového účtovníctva má tri úrovne: zdroje, činnosti a produkty. Jej účelom je určiť časť nákladov, ktorú možno priradiť ku každému produktu.

| (128) | Náklady sa delia na 398 rôznych druhov nákladov a 3 954 stredísk zodpovednosti. Na účtovné účely sa tieto strediská zoskupujú do 34 zdrojových skupín a 108 skupín kódov. Existuje 986 rôznych činností. |
| --- | --- |

(128)

Náklady sa delia na 398 rôznych druhov nákladov a 3 954 stredísk zodpovednosti. Na účtovné účely sa tieto strediská zoskupujú do 34 zdrojových skupín a 108 skupín kódov. Existuje 986 rôznych činností.

| (129) | Náklady na zdroje sa prideľujú k činnostiam podľa ich charakteru: „priame zdroje“ sa priamo viažu na konkrétnu činnosť, zatiaľ čo „nepriame zdroje“ sa podieľajú na viacerých činnostiach a musia sa prideliť pomocou prideľovacích kľúčov, ktoré odzrkadľujú mieru využitia príslušného zdroja príslušnou činnosťou. Nakoniec celkový príspevok na činnosť zahŕňa režijné náklady, ktoré nie je možné prideliť ku konkrétnym činnostiam; tieto náklady sa teda rovnako prideľujú k všetkým produktom na základe vynaložených vlastných nákladov. |
| --- | --- |

(129)

Náklady na zdroje sa prideľujú k činnostiam podľa ich charakteru: „priame zdroje“ sa priamo viažu na konkrétnu činnosť, zatiaľ čo „nepriame zdroje“ sa podieľajú na viacerých činnostiach a musia sa prideliť pomocou prideľovacích kľúčov, ktoré odzrkadľujú mieru využitia príslušného zdroja príslušnou činnosťou. Nakoniec celkový príspevok na činnosť zahŕňa režijné náklady, ktoré nie je možné prideliť ku konkrétnym činnostiam; tieto náklady sa teda rovnako prideľujú k všetkým produktom na základe vynaložených vlastných nákladov.

| (130) | Prvky hodnotového reťazca každého produktu tvorí 986 rôznych činností. Časť nákladov spojených s danou činnosťou sa priradí k produktom podľa použitia danej činnosti pri každom produkte. Náklady na neprevádzkové činnosti sa najprv priradia k prevádzkovým činnostiam, ktoré sa priamo podieľajú na produktoch. |
| --- | --- |

(130)

Prvky hodnotového reťazca každého produktu tvorí 986 rôznych činností. Časť nákladov spojených s danou činnosťou sa priradí k produktom podľa použitia danej činnosti pri každom produkte. Náklady na neprevádzkové činnosti sa najprv priradia k prevádzkovým činnostiam, ktoré sa priamo podieľajú na produktoch.

| (131) | V poslednom štádiu procesu sa náklady na činnosti nakoniec pridelia ku každému produktu pomocou rozdeľovacieho kľúča, ktorý je vo všeobecnosti založený na objeme. Inými slovami, všetky produkty, ktoré používajú činnosť, sa účtovne evidujú na základe časti nákladov na túto činnosť, ktorá je úmerná miere použitia tejto činnosti pri týchto produktoch. |
| --- | --- |

(131)

V poslednom štádiu procesu sa náklady na činnosti nakoniec pridelia ku každému produktu pomocou rozdeľovacieho kľúča, ktorý je vo všeobecnosti založený na objeme. Inými slovami, všetky produkty, ktoré používajú činnosť, sa účtovne evidujú na základe časti nákladov na túto činnosť, ktorá je úmerná miere použitia tejto činnosti pri týchto produktoch.

| (132) | Komisia sa domnieva, že metóda nákladového účtovníctva, ktorú v súčasnosti uplatňuje DPLP, je uspokojivá, pretože správne priraďuje všetky náklady s dostatočnou mierou primeranosti. Komisia však zistila, že spoločnosť DPLP zaviedla túto metódu postupne; možno teda predpokladať, že účtovné údaje zo začiatku obdobia, na ktoré sa vzťahuje prešetrovanie, nie sú také podrobné ako údaje súčasného účtovného systému, aj keď sú celkovo spoľahlivé. |
| --- | --- |

(132)

Komisia sa domnieva, že metóda nákladového účtovníctva, ktorú v súčasnosti uplatňuje DPLP, je uspokojivá, pretože správne priraďuje všetky náklady s dostatočnou mierou primeranosti. Komisia však zistila, že spoločnosť DPLP zaviedla túto metódu postupne; možno teda predpokladať, že účtovné údaje zo začiatku obdobia, na ktoré sa vzťahuje prešetrovanie, nie sú také podrobné ako údaje súčasného účtovného systému, aj keď sú celkovo spoľahlivé.

| (133) | V marci 2011 belgické orgány oznámili Komisii úpravu metódy nákladového účtovníctva spoločnosti DPLP so spätnou účinnosťou, ktorej cieľom bolo odlišné rozdelenie niektorých nákladov medzi obchodné činnosti a činnosti služby vo verejnom záujme. Belgickými orgánmi plánovaná úprava sa týka poslednej etapy priradenia nákladov, keď sa produkty účtovne evidujú na základe nákladov vyčíslených úmerne k miere použitia každej činnosti. |
| --- | --- |

(133)

V marci 2011 belgické orgány oznámili Komisii úpravu metódy nákladového účtovníctva spoločnosti DPLP so spätnou účinnosťou, ktorej cieľom bolo odlišné rozdelenie niektorých nákladov medzi obchodné činnosti a činnosti služby vo verejnom záujme. Belgickými orgánmi plánovaná úprava sa týka poslednej etapy priradenia nákladov, keď sa produkty účtovne evidujú na základe nákladov vyčíslených úmerne k miere použitia každej činnosti.

| (134) | Uvedenou úpravou sa mení metóda priraďovania prevádzkových nákladov k produktom, ktorú DPLP doteraz používala. Po takejto úprave by sa niektoré náklady spojené s obchodnými výrobkami presunuli do oblasti služieb vo verejnom záujme, čím by sa rozšírila nákladová základňa služieb vo verejnom záujme. Následkom toho by sa službám vo verejnom záujme pripísali náklady v priemere [...] EUR ročne, ktoré sa v súčasnosti prideľujú k obchodným výrobkom. Ostatné časti metódy nákladového účtovníctva by zostali nezmenené. |
| --- | --- |

(134)

Uvedenou úpravou sa mení metóda priraďovania prevádzkových nákladov k produktom, ktorú DPLP doteraz používala. Po takejto úprave by sa niektoré náklady spojené s obchodnými výrobkami presunuli do oblasti služieb vo verejnom záujme, čím by sa rozšírila nákladová základňa služieb vo verejnom záujme. Následkom toho by sa službám vo verejnom záujme pripísali náklady v priemere [...] EUR ročne, ktoré sa v súčasnosti prideľujú k obchodným výrobkom. Ostatné časti metódy nákladového účtovníctva by zostali nezmenené.

| (135) | Belgické orgány uvádzajú, že náklady na niektoré činnosti sú vzhľadom na svoj charakter stanovené na určitej úrovni, ktorá sa určuje podľa potrieb služby vo verejnom záujme. Inými slovami, náklady na tieto činnosti používané na účely služieb vo verejnom záujme by zostali nezmenené, aj keby sa tieto činnosti nevzťahovali na žiadny obchodný výrobok. Pokiaľ obchodný výrobok nespôsobil predmetnú činnosť, nemali by v súvislosti s ním vzniknúť prevádzkové náklady spojené s touto činnosťou, aj keď ju používa. |
| --- | --- |

(135)

Belgické orgány uvádzajú, že náklady na niektoré činnosti sú vzhľadom na svoj charakter stanovené na určitej úrovni, ktorá sa určuje podľa potrieb služby vo verejnom záujme. Inými slovami, náklady na tieto činnosti používané na účely služieb vo verejnom záujme by zostali nezmenené, aj keby sa tieto činnosti nevzťahovali na žiadny obchodný výrobok. Pokiaľ obchodný výrobok nespôsobil predmetnú činnosť, nemali by v súvislosti s ním vzniknúť prevádzkové náklady spojené s touto činnosťou, aj keď ju používa.

| (136) | Napriek tomu, že belgické orgány tvrdia, že revidovaná metóda je zlučiteľná so smernicou 97/67/ES, s rozsudkom vo veci Chronopost (40) a s rámcom Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (41) (ďalej len „rámec SVHZ“), pretože k produktom priraďuje priamo prideliteľné náklady a časť spoločných nákladov, a že lepšie odzrkadľuje skutočné náklady spojené so záväzkami služby vo verejnom záujme, Komisia sa domnieva, že s touto novou argumentáciou nemožno súhlasiť z formálnych, ekonomických a právnych dôvodov. |
| --- | --- |

(136)

Napriek tomu, že belgické orgány tvrdia, že revidovaná metóda je zlučiteľná so smernicou 97/67/ES, s rozsudkom vo veci Chronopost (40) a s rámcom Spoločenstva pre štátnu pomoc vo forme náhrady za služby vo verejnom záujme (41) (ďalej len „rámec SVHZ“), pretože k produktom priraďuje priamo prideliteľné náklady a časť spoločných nákladov, a že lepšie odzrkadľuje skutočné náklady spojené so záväzkami služby vo verejnom záujme, Komisia sa domnieva, že s touto novou argumentáciou nemožno súhlasiť z formálnych, ekonomických a právnych dôvodov.

| (137) | Z formálneho hľadiska sa navrhovaná metóda v skutočnosti nepoužíva vo vnútornom účtovnom systéme spoločnosti DPLP, ale spočíva skôr v úprave ex post predchádzajúcich údajov. Revidovanú metódu neodsúhlasil regulačný orgán ako základ systému úhrad a štát ju ani nepoužíva na účely výpočtu náhrady za SVHZ. Revidovaná metóda je teda podľa všetkého iba teoretický obraz vypracovaný na účely tohto konania vo veci štátnej pomoci. Z ekonomického hľadiska nemožno v oblasti stanovenia vnútropodnikovej zúčtovacej ceny predpokladať, že k obchodným výrobkom by sa nemala prideľovať časť nákladov na zdroje, ktoré používajú (napr. podľa tejto metódy sa obchodné výrobky nepodieľajú na nákladoch na doručovacie pochôdzky poštových doručovateľov, aj keď títo doručovatelia doručujú aj obchodné výrobky). Napokon z právneho hľadiska sa takáto úprava nezdá byť v súlade s článkom 14 ods. 3 písm. b) bod iv) smernice 97/67/ES, s rozsudkom vo veci Chronopost (42) a s rámcom pre SVHZ z roku 2005 (43), v ktorých sa vyžaduje, aby sa k obchodným činnostiam pridelila zodpovedajúca časť spoločných nákladov. |
| --- | --- |

(137)

Z formálneho hľadiska sa navrhovaná metóda v skutočnosti nepoužíva vo vnútornom účtovnom systéme spoločnosti DPLP, ale spočíva skôr v úprave ex post predchádzajúcich údajov. Revidovanú metódu neodsúhlasil regulačný orgán ako základ systému úhrad a štát ju ani nepoužíva na účely výpočtu náhrady za SVHZ. Revidovaná metóda je teda podľa všetkého iba teoretický obraz vypracovaný na účely tohto konania vo veci štátnej pomoci. Z ekonomického hľadiska nemožno v oblasti stanovenia vnútropodnikovej zúčtovacej ceny predpokladať, že k obchodným výrobkom by sa nemala prideľovať časť nákladov na zdroje, ktoré používajú (napr. podľa tejto metódy sa obchodné výrobky nepodieľajú na nákladoch na doručovacie pochôdzky poštových doručovateľov, aj keď títo doručovatelia doručujú aj obchodné výrobky). Napokon z právneho hľadiska sa takáto úprava nezdá byť v súlade s článkom 14 ods. 3 písm. b) bod iv) smernice 97/67/ES, s rozsudkom vo veci Chronopost (42) a s rámcom pre SVHZ z roku 2005 (43), v ktorých sa vyžaduje, aby sa k obchodným činnostiam pridelila zodpovedajúca časť spoločných nákladov.

| (138) | Komisia preto nebude zakladať svoje posúdenie na upravených účtoch, ale na údajoch nákladového účtovníctva schválených v súlade so smernicou 97/67/ES orgánom Institut belge des services postaux et des télécommunications [IBPT, čiže regulačný orgán belgického sektora poštových služieb (44)], ktoré boli predložené už predtým a ktoré sú založené na metóde nákladového účtovníctva, ktorú DPLP oficiálne používa. |
| --- | --- |

(138)

Komisia preto nebude zakladať svoje posúdenie na upravených účtoch, ale na údajoch nákladového účtovníctva schválených v súlade so smernicou 97/67/ES orgánom Institut belge des services postaux et des télécommunications [IBPT, čiže regulačný orgán belgického sektora poštových služieb (44)], ktoré boli predložené už predtým a ktoré sú založené na metóde nákladového účtovníctva, ktorú DPLP oficiálne používa.

6.2.   POSÚDENIE FINANCOVANIA DÔCHODKOV

6.2.1.   Existencia pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ

| (139) | V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa ustanovuje, že „ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(139)

V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa ustanovuje, že „ak nie je zmluvami ustanovené inak, pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

| (140) | Na to, aby opatrenie mohlo predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené tieto štyri súhrnné kritériá:






  i) | opatrením sa príjemcovi poskytuje výhoda; |
| --- | --- | --- |

(140)

Na to, aby opatrenie mohlo predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené tieto štyri súhrnné kritériá:

i)

opatrením sa príjemcovi poskytuje výhoda;

| ii) | opatrenie narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky; |
| --- | --- |

ii)

opatrenie narúša alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určité podniky;

| iii) | opatrenie predstavuje pomoc poskytnutú štátom alebo zo štátnych zdrojov; |
| --- | --- |

iii)

opatrenie predstavuje pomoc poskytnutú štátom alebo zo štátnych zdrojov;

| iv) | opatrenie ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

iv)

opatrenie ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

6.2.1.1.   Výhoda a selektívnosť

| (141) | Opierajúc sa o prístup uplatnený v rozsudku vo veci Combus (45) belgické orgány tvrdia, že záväzky v oblasti dôchodkov predstavujú nadmerné zaťaženie, ktoré konkurenti nemohli financovať, a preto ich financovanie štátom nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(141)

Opierajúc sa o prístup uplatnený v rozsudku vo veci Combus (45) belgické orgány tvrdia, že záväzky v oblasti dôchodkov predstavujú nadmerné zaťaženie, ktoré konkurenti nemohli financovať, a preto ich financovanie štátom nepredstavuje štátnu pomoc.

| (142) | Predovšetkým tvrdia, že pre nepružnosť, ktorou sa vyznačuje služobný poriadok zamestnancov v služobnom pomere, nemá spoločnosť DPLP možnosť znížiť podiel reprezentovaný touto kategóriou zamestnancov, aj keď sú s nimi spojené oveľa vyššie náklady ako v prípade hypotetického počtu zamestnancov, na ktorých sa vzťahujú menej výhodné zmluvy. |
| --- | --- |

(142)

Predovšetkým tvrdia, že pre nepružnosť, ktorou sa vyznačuje služobný poriadok zamestnancov v služobnom pomere, nemá spoločnosť DPLP možnosť znížiť podiel reprezentovaný touto kategóriou zamestnancov, aj keď sú s nimi spojené oveľa vyššie náklady ako v prípade hypotetického počtu zamestnancov, na ktorých sa vzťahujú menej výhodné zmluvy.

| (143) | Najprv treba všeobecne pripomenúť, že Súdny dvor nepotvrdil rozsudok vo veci Combus. Naopak judikatúra Súdneho dvora popiera predpoklad, že náhrada za štrukturálnu nevýhodu vylučuje akúkoľvek kvalifikáciu tejto náhrady ako štátnej pomoci. Z judikatúry Súdneho dvora je okrem toho zrejmé, že existencia pomoci by sa mala posúdiť so zreteľom na účinky, a nie na príčiny alebo ciele štátnej pomoci (46). Súdny dvor takisto usúdil, že pojem pomoci zahŕňa výhody priznané verejnými orgánmi, ktoré rôznymi spôsobmi znižujú náklady bežne zaťažujúce rozpočet určitého podniku (47). |
| --- | --- |

(143)

Najprv treba všeobecne pripomenúť, že Súdny dvor nepotvrdil rozsudok vo veci Combus. Naopak judikatúra Súdneho dvora popiera predpoklad, že náhrada za štrukturálnu nevýhodu vylučuje akúkoľvek kvalifikáciu tejto náhrady ako štátnej pomoci. Z judikatúry Súdneho dvora je okrem toho zrejmé, že existencia pomoci by sa mala posúdiť so zreteľom na účinky, a nie na príčiny alebo ciele štátnej pomoci (46). Súdny dvor takisto usúdil, že pojem pomoci zahŕňa výhody priznané verejnými orgánmi, ktoré rôznymi spôsobmi znižujú náklady bežne zaťažujúce rozpočet určitého podniku (47).

| (144) | Okrem toho Súdny dvor uviedol, že náklady na odmeňovanie zamestnancov vzhľadom na svoj charakter zaťažujú rozpočet podnikov nezávisle od toho, či tieto náklady sú alebo nie sú spojené so zákonnými záväzkami alebo s kolektívnymi zmluvami (48). V tejto súvislosti usúdil, že skutočnosť, že cieľom štátnych opatrení je kompenzovať dodatočné náklady, ešte neznamená, že sa nemajú posudzovať ako štátna pomoc (49). |
| --- | --- |

(144)

Okrem toho Súdny dvor uviedol, že náklady na odmeňovanie zamestnancov vzhľadom na svoj charakter zaťažujú rozpočet podnikov nezávisle od toho, či tieto náklady sú alebo nie sú spojené so zákonnými záväzkami alebo s kolektívnymi zmluvami (48). V tejto súvislosti usúdil, že skutočnosť, že cieľom štátnych opatrení je kompenzovať dodatočné náklady, ešte neznamená, že sa nemajú posudzovať ako štátna pomoc (49).

| (145) | Okrem toho možno pozorovať, že konkurenčné prostredie, v ktorom sa nachádzala spoločnosť Combus, sa líšilo od konkurenčného prostredia spoločnosti DPLP. Spoločnosť Combus bola nútená vykonávať dopravnú činnosť na komerčnom základe a pôsobiť na trhu v konkurenčných podmienkach porovnateľných s podmienkami súkromných spoločností autobusovej dopravy. Po skončení verejnej súťaže dopravné spoločnosti spoločne postúpili svoju činnosť autobusovej dopravy súkromným a verejným podnikom. V súlade s pravidlami zadávania verejných zákaziek boli zákazky zadané „ekonomicky najvýhodnejšej ponuke“ nezávisle od toho, či bol uchádzač verejným alebo súkromným subjektom. Počas celého obdobia posudzovania mala spoločnosť DPLP silné monopolné postavenie, v rámci ktorého ekonomický tlak pôsobil úplne odlišným spôsobom. Okrem toho na rozdiel od prípadu Combus Belgicko v tomto prípade neprijalo žiadny zákon zameraný na zrušenie alebo na prispôsobenie osobitného režimu zamestnávania štátnych zamestnancov pracujúcich pre DPLP, alebo na spôsob, akým títo štátni zamestnanci získavajú nárok na dôchodok. |
| --- | --- |

(145)

Okrem toho možno pozorovať, že konkurenčné prostredie, v ktorom sa nachádzala spoločnosť Combus, sa líšilo od konkurenčného prostredia spoločnosti DPLP. Spoločnosť Combus bola nútená vykonávať dopravnú činnosť na komerčnom základe a pôsobiť na trhu v konkurenčných podmienkach porovnateľných s podmienkami súkromných spoločností autobusovej dopravy. Po skončení verejnej súťaže dopravné spoločnosti spoločne postúpili svoju činnosť autobusovej dopravy súkromným a verejným podnikom. V súlade s pravidlami zadávania verejných zákaziek boli zákazky zadané „ekonomicky najvýhodnejšej ponuke“ nezávisle od toho, či bol uchádzač verejným alebo súkromným subjektom. Počas celého obdobia posudzovania mala spoločnosť DPLP silné monopolné postavenie, v rámci ktorého ekonomický tlak pôsobil úplne odlišným spôsobom. Okrem toho na rozdiel od prípadu Combus Belgicko v tomto prípade neprijalo žiadny zákon zameraný na zrušenie alebo na prispôsobenie osobitného režimu zamestnávania štátnych zamestnancov pracujúcich pre DPLP, alebo na spôsob, akým títo štátni zamestnanci získavajú nárok na dôchodok.

| (146) | Komisia sa preto domnieva, že faktické rozdiely medzi prípadom Combus a týmto prípadom oprávňujú v tomto prípade dospieť k odlišnému záveru. |
| --- | --- |

(146)

Komisia sa preto domnieva, že faktické rozdiely medzi prípadom Combus a týmto prípadom oprávňujú v tomto prípade dospieť k odlišnému záveru.

| (147) | Na posúdenie toho, či uvedené opatrenia obsahujú prvky štátnej pomoci, by sa malo určiť, či sa týmito opatreniami poskytuje spoločnosti DPLP hospodárska výhoda spočívajúca v tom, že nemusí znášať náklady, ktoré by za bežných okolností nevyhnutne zaťažili jej vlastné finančné zdroje, a tým sa zabránilo tomu, aby sily existujúce na trhu účinkovali bežným spôsobom. Pomoc spočíva v znížení nákladov, ktoré vzhľadom na charakter či štruktúru daného nákladového systému bežne zaťažujú rozpočet podnikov. Na druhej strane by malo byť možné vymedziť pojem „osobitné zaťaženie“, ktoré by znamenalo dodatočné zaťaženie oproti bežnému zaťaženiu. Zrušením takéhoto osobitného zaťaženia zákonom by sa príjemcovi neposkytla výhoda, a preto takéto zrušenie zaťaženia nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(147)

Na posúdenie toho, či uvedené opatrenia obsahujú prvky štátnej pomoci, by sa malo určiť, či sa týmito opatreniami poskytuje spoločnosti DPLP hospodárska výhoda spočívajúca v tom, že nemusí znášať náklady, ktoré by za bežných okolností nevyhnutne zaťažili jej vlastné finančné zdroje, a tým sa zabránilo tomu, aby sily existujúce na trhu účinkovali bežným spôsobom. Pomoc spočíva v znížení nákladov, ktoré vzhľadom na charakter či štruktúru daného nákladového systému bežne zaťažujú rozpočet podnikov. Na druhej strane by malo byť možné vymedziť pojem „osobitné zaťaženie“, ktoré by znamenalo dodatočné zaťaženie oproti bežnému zaťaženiu. Zrušením takéhoto osobitného zaťaženia zákonom by sa príjemcovi neposkytla výhoda, a preto takéto zrušenie zaťaženia nepredstavuje štátnu pomoc.

| (148) | Podľa judikatúry Súdneho dvora v oblasti analýzy selektívnosti opatrenia, ktorá obsahuje porovnanie s referenčným rámcom s cieľom určiť súlad alebo nesúlad s „charakterom a štruktúrou systému“ odlišného zaobchádzania s niektorými podnikmi a niektorými výrobkami v trhovej situácii bežnej zo štrukturálneho hľadiska, kvalifikácia „bežného“ alebo „osobitného“ zaťaženia predpokladá vymedzenie referenčného alebo porovnávacieho rámca s cieľom označiť podniky, ktoré sú z hľadiska cieľa príslušných opatrení v porovnateľnej právnej a faktickej situácii. |
| --- | --- |

(148)

Podľa judikatúry Súdneho dvora v oblasti analýzy selektívnosti opatrenia, ktorá obsahuje porovnanie s referenčným rámcom s cieľom určiť súlad alebo nesúlad s „charakterom a štruktúrou systému“ odlišného zaobchádzania s niektorými podnikmi a niektorými výrobkami v trhovej situácii bežnej zo štrukturálneho hľadiska, kvalifikácia „bežného“ alebo „osobitného“ zaťaženia predpokladá vymedzenie referenčného alebo porovnávacieho rámca s cieľom označiť podniky, ktoré sú z hľadiska cieľa príslušných opatrení v porovnateľnej právnej a faktickej situácii.

| (149) | Podľa všetkého však nie je možné určiť vonkajší porovnávací subjekt, pomocou ktorého by sa dal vymedziť pojem „bežný“ príspevok hradený podnikmi, ktoré sa z hľadiska cieľa uvedeného opatrenia nachádzajú v porovnateľnej právnej a faktickej situácii ako spoločnosť DPLP. Predovšetkým sú konkurentmi spoločnosti DPLP podniky súkromného práva, ktoré vykonávajú svoje činnosti na konkurenčných trhoch, zatiaľ čo spoločnosť DPLP mala počas posudzovaného obdobia, teda ešte pred úplnou liberalizáciou trhu, ku ktorej došlo v roku 2011, zákonný monopol. |
| --- | --- |

(149)

Podľa všetkého však nie je možné určiť vonkajší porovnávací subjekt, pomocou ktorého by sa dal vymedziť pojem „bežný“ príspevok hradený podnikmi, ktoré sa z hľadiska cieľa uvedeného opatrenia nachádzajú v porovnateľnej právnej a faktickej situácii ako spoločnosť DPLP. Predovšetkým sú konkurentmi spoločnosti DPLP podniky súkromného práva, ktoré vykonávajú svoje činnosti na konkurenčných trhoch, zatiaľ čo spoločnosť DPLP mala počas posudzovaného obdobia, teda ešte pred úplnou liberalizáciou trhu, ku ktorej došlo v roku 2011, zákonný monopol.

| (150) | Na účely preskúmania existencie výhody v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy by preto Komisia mala preskúmať situáciu spoločnosti DPLP a porovnať príspevky na sociálne zabezpečenie existujúce pred financovaním dôchodkov a po ňom. |
| --- | --- |

(150)

Na účely preskúmania existencie výhody v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy by preto Komisia mala preskúmať situáciu spoločnosti DPLP a porovnať príspevky na sociálne zabezpečenie existujúce pred financovaním dôchodkov a po ňom.

| (151) | Od prijatia zákona 6. júla 1971 až do reformy dôchodkového systému v roku 1997 niesla spoločnosť DPLP všetky náklady spojené s dôchodkami a príspevkami na sociálne zabezpečenie za svojich štátnych zamestnancov. Komisia sa preto domnieva, že tieto náklady patria k bežným výdavkom, ktoré mala DPLP vzhľadom na svoje právne a faktické postavenie na belgickom poštovom trhu financovať z vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

(151)

Od prijatia zákona 6. júla 1971 až do reformy dôchodkového systému v roku 1997 niesla spoločnosť DPLP všetky náklady spojené s dôchodkami a príspevkami na sociálne zabezpečenie za svojich štátnych zamestnancov. Komisia sa preto domnieva, že tieto náklady patria k bežným výdavkom, ktoré mala DPLP vzhľadom na svoje právne a faktické postavenie na belgickom poštovom trhu financovať z vlastných zdrojov.

| (152) | Keďže financovanie dôchodkov, ku ktorému došlo v roku 1997 a ktoré bolo predmetom prešetrovania, umožnilo spoločnosti DPLP neuhrádzať náklady, ktoré by za bežných okolností musela hradiť z vlastných zdrojov, uvedenými opatreniami sa prevádzkovateľovi poskytuje výhoda v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(152)

Keďže financovanie dôchodkov, ku ktorému došlo v roku 1997 a ktoré bolo predmetom prešetrovania, umožnilo spoločnosti DPLP neuhrádzať náklady, ktoré by za bežných okolností musela hradiť z vlastných zdrojov, uvedenými opatreniami sa prevádzkovateľovi poskytuje výhoda v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (153) | Uvedená výhoda je selektívna, pretože sa týka len DPLP. |
| --- | --- |

(153)

Uvedená výhoda je selektívna, pretože sa týka len DPLP.

6.2.1.2.   Štátne zdroje

| (154) | Uhrádzanie dôchodkov bolo financované štátom, ktorý prevzal právomoci DPLP v oblasti dôchodkov. |
| --- | --- |

(154)

Uhrádzanie dôchodkov bolo financované štátom, ktorý prevzal právomoci DPLP v oblasti dôchodkov.

| (155) | Keďže štát vypláca dôchodky zamestnancom DPLP, ktorí sú na dôchodku, priamo z vlastného rozpočtu, zjavne používa štátne zdroje. |
| --- | --- |

(155)

Keďže štát vypláca dôchodky zamestnancom DPLP, ktorí sú na dôchodku, priamo z vlastného rozpočtu, zjavne používa štátne zdroje.

6.2.1.3.   Narušenie hospodárskej súťaže a ovplyvnenie obchodu medzi členskými štátmi

| (156) | Uvedené opatrenia ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi, pretože spoločnosť DPLP pôsobí na trhoch otvorených hospodárskej súťaži ako napr. na trhu služieb doručovania balíkov, pre ktoré je príznačný intenzívny cezhraničný obchod. Na trhu balíkov čelí konkurencii podnikov, ktoré vykonávajú činnosti v iných členských štátoch, ako sú UPS, FedEx alebo aj TNT Express. DPLP vykonáva aj činnosti na trhu distribúcie tlače, na ktorom pôsobia alebo môžu pôsobiť podniky z iných členských štátov. Distribúcia balíkov nebola nikdy úplne vyhradená spoločnosti DPLP a už začiatkom 90. rokov 20. storočia (50) poskytovali určité služby distribúcie balíkov (51) alebo iné osobitné poštové služby aj iné podniky. DPLP okrem toho pôsobí vo finančných sektoroch trhu (bežné poštové účty, sporiace účty a platobné služby), kde čelí konkurencii subjektov ponúkajúcich finančné produkty, ako sú banky a finančné subjekty. Bankovým bežným účtom a sporiacim účtom konkurujú poštové bežné účty a sporiace účty používané tak na účely platieb, ako aj sporenia. Bankový sektor bol otvorený hospodárskej súťaži už pred rokom 1992 a vyznačoval sa rozsiahlym obchodom medzi členskými štátmi. Do roku 1992 boli v Belgicku zriadené banky rôznych členských štátov: v tom čase malo totiž Belgicko na svojom území 70 zahraničných finančných inštitúcií (52). |
| --- | --- |

(156)

Uvedené opatrenia ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi, pretože spoločnosť DPLP pôsobí na trhoch otvorených hospodárskej súťaži ako napr. na trhu služieb doručovania balíkov, pre ktoré je príznačný intenzívny cezhraničný obchod. Na trhu balíkov čelí konkurencii podnikov, ktoré vykonávajú činnosti v iných členských štátoch, ako sú UPS, FedEx alebo aj TNT Express. DPLP vykonáva aj činnosti na trhu distribúcie tlače, na ktorom pôsobia alebo môžu pôsobiť podniky z iných členských štátov. Distribúcia balíkov nebola nikdy úplne vyhradená spoločnosti DPLP a už začiatkom 90. rokov 20. storočia (50) poskytovali určité služby distribúcie balíkov (51) alebo iné osobitné poštové služby aj iné podniky. DPLP okrem toho pôsobí vo finančných sektoroch trhu (bežné poštové účty, sporiace účty a platobné služby), kde čelí konkurencii subjektov ponúkajúcich finančné produkty, ako sú banky a finančné subjekty. Bankovým bežným účtom a sporiacim účtom konkurujú poštové bežné účty a sporiace účty používané tak na účely platieb, ako aj sporenia. Bankový sektor bol otvorený hospodárskej súťaži už pred rokom 1992 a vyznačoval sa rozsiahlym obchodom medzi členskými štátmi. Do roku 1992 boli v Belgicku zriadené banky rôznych členských štátov: v tom čase malo totiž Belgicko na svojom území 70 zahraničných finančných inštitúcií (52).

| (157) | So zreteľom na predchádzajúce úvahy je zrejmé, že akékoľvek štátne opatrenie, ktorým sa spoločnosti DPLP poskytuje hospodárska výhoda, ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(157)

So zreteľom na predchádzajúce úvahy je zrejmé, že akékoľvek štátne opatrenie, ktorým sa spoločnosti DPLP poskytuje hospodárska výhoda, ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (158) | Z dôvodov vysvetlených v odôvodneniach 141 až 157 sa Komisia domnieva, že financovanie dôchodkov predstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(158)

Z dôvodov vysvetlených v odôvodneniach 141 až 157 sa Komisia domnieva, že financovanie dôchodkov predstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

6.2.2.   Posúdenie zlučiteľnosti financovania dôchodkov s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c)

| (159) | V rámci reformy dôchodkového systému z roku 1997 sa úhrada spoločnosťou DPLP čistých ročných nákladov na dôchodky odvádzaná štátu nahradila oslobodzujúcim príspevkom, ktorým sa vyrovnal rozdiel medzi nákladmi na dôchodky hradenými spoločnosťou DPLP a nákladmi na dôchodky hradenými jej konkurentmi. Keby sa táto reforma neuskutočnila, výška nákladov na dôchodky by sa v nadchádzajúcich rokoch ďalej výrazne zvyšovala, najmä v dôsledku zhoršenia pomeru štátnych zamestnancov v činnej službe (prispievateľov) a štátnych zamestnancov mimo činnej služby (príjemcov) následkom rozhodnutia spoločnosti DPLP už nenajímať štátnych zamestnancov. |
| --- | --- |

(159)

V rámci reformy dôchodkového systému z roku 1997 sa úhrada spoločnosťou DPLP čistých ročných nákladov na dôchodky odvádzaná štátu nahradila oslobodzujúcim príspevkom, ktorým sa vyrovnal rozdiel medzi nákladmi na dôchodky hradenými spoločnosťou DPLP a nákladmi na dôchodky hradenými jej konkurentmi. Keby sa táto reforma neuskutočnila, výška nákladov na dôchodky by sa v nadchádzajúcich rokoch ďalej výrazne zvyšovala, najmä v dôsledku zhoršenia pomeru štátnych zamestnancov v činnej službe (prispievateľov) a štátnych zamestnancov mimo činnej služby (príjemcov) následkom rozhodnutia spoločnosti DPLP už nenajímať štátnych zamestnancov.

| (160) | Keďže výnimky ustanovené v článku 107 ods. 2 a v článku 107 ods. 3 písm. a) a b) ZFEÚ sa zjavne neuplatňujú a Belgicko sa na podporu zlučiteľnosti financovania dôchodkov spoločnosti DPLP neodvolalo na článok 106 ods. 2 ZFEÚ, Komisia preskúma, či toto financovanie dôchodkov možno považovať za zlučiteľné v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, v ktorom sa ustanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno považovať pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(160)

Keďže výnimky ustanovené v článku 107 ods. 2 a v článku 107 ods. 3 písm. a) a b) ZFEÚ sa zjavne neuplatňujú a Belgicko sa na podporu zlučiteľnosti financovania dôchodkov spoločnosti DPLP neodvolalo na článok 106 ods. 2 ZFEÚ, Komisia preskúma, či toto financovanie dôchodkov možno považovať za zlučiteľné v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, v ktorom sa ustanovuje, že za zlučiteľnú s vnútorným trhom možno považovať pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.

| (161) | Komisia najprv preskúma opatrenie, v prípade ktorého prevzatie všetkých nákladov spojených s dôchodkami spĺňa cieľ všeobecného záujmu a v záujme tohto cieľa je nevyhnutné, a potom preskúma primeranosť tohto opatrenia a zváži pozitívny a negatívny vplyv pomoci. |
| --- | --- |

(161)

Komisia najprv preskúma opatrenie, v prípade ktorého prevzatie všetkých nákladov spojených s dôchodkami spĺňa cieľ všeobecného záujmu a v záujme tohto cieľa je nevyhnutné, a potom preskúma primeranosť tohto opatrenia a zváži pozitívny a negatívny vplyv pomoci.

6.2.2.1.   Liberalizácia poštového sektora je cieľ spoločného záujmu.

| (162) | Právo Únie podnietilo zelenou knihou od roku 1992 čoraz väčšiu liberalizáciu poštového sektora, ktorá následne vyústila do prijatia troch smerníc, t. j. i) smernice 97/67/ES, ii) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/39/ES z 10. júna 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 97/67/ES s ohľadom na ďalšie otvorenie hospodárskej súťaže poštových služieb Spoločenstiev (53), a iii) smernice 2008/6/ES. Zároveň sa pripúšťa, že liberalizácia trhu poštových služieb v rámci EÚ plní dôležitú úlohu pri plnení lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. |
| --- | --- |

(162)

Právo Únie podnietilo zelenou knihou od roku 1992 čoraz väčšiu liberalizáciu poštového sektora, ktorá následne vyústila do prijatia troch smerníc, t. j. i) smernice 97/67/ES, ii) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/39/ES z 10. júna 2002, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 97/67/ES s ohľadom na ďalšie otvorenie hospodárskej súťaže poštových služieb Spoločenstiev (53), a iii) smernice 2008/6/ES. Zároveň sa pripúšťa, že liberalizácia trhu poštových služieb v rámci EÚ plní dôležitú úlohu pri plnení lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť.

| (163) | V dôsledku uvedeného je dôležité nielen garantovať poskytovanie základných poštových služieb, ako to vyplýva z pojmu „záväzok univerzálnej služby“, ale zároveň vytvoriť rovnaké podmienky pre tradičného prevádzkovateľa, jeho konkurentov, ktorí už pôsobia na trhu, a nových prevádzkovateľov. |
| --- | --- |

(163)

V dôsledku uvedeného je dôležité nielen garantovať poskytovanie základných poštových služieb, ako to vyplýva z pojmu „záväzok univerzálnej služby“, ale zároveň vytvoriť rovnaké podmienky pre tradičného prevádzkovateľa, jeho konkurentov, ktorí už pôsobia na trhu, a nových prevádzkovateľov.

| (164) | Už v rozhodnutí o francúzskej spoločnosti La Poste Komisia uznala, že kľúčovým predpokladom spravodlivej hospodárskej súťaže v poštovom sektore je vytvorenie rovnakých podmienok v oblasti príspevkov na sociálne zabezpečenie pre tradičného prevádzkovateľa a jeho konkurentov. Komisia usúdila, že financovanie záväzkov v oblasti dôchodkov štátnych zamestnancov uložených francúzskej spoločnosti La Poste je zlučiteľné s vnútorným trhom, pričom verejnými dotáciami sa zaisťuje rovnaká sadzba príspevkov na sociálne zabezpečenie pre francúzsku spoločnosť La Poste a jej konkurentov. Komisia zamýšľa riadiť sa v tomto prípade rovnakou logikou, akú uplatnila v kapitole 6.3 tohto rozhodnutia a ktorú treba v tomto prípade považovať za uplatniteľnú v relevantnej miere. |
| --- | --- |

(164)

Už v rozhodnutí o francúzskej spoločnosti La Poste Komisia uznala, že kľúčovým predpokladom spravodlivej hospodárskej súťaže v poštovom sektore je vytvorenie rovnakých podmienok v oblasti príspevkov na sociálne zabezpečenie pre tradičného prevádzkovateľa a jeho konkurentov. Komisia usúdila, že financovanie záväzkov v oblasti dôchodkov štátnych zamestnancov uložených francúzskej spoločnosti La Poste je zlučiteľné s vnútorným trhom, pričom verejnými dotáciami sa zaisťuje rovnaká sadzba príspevkov na sociálne zabezpečenie pre francúzsku spoločnosť La Poste a jej konkurentov. Komisia zamýšľa riadiť sa v tomto prípade rovnakou logikou, akú uplatnila v kapitole 6.3 tohto rozhodnutia a ktorú treba v tomto prípade považovať za uplatniteľnú v relevantnej miere.

6.2.2.2.   Nevyhnutnosť financovania dôchodkov

| (165) | Komisia sa domnieva, že transformácia spoločnosti DPLP v roku 1992 bola nevyhnutná na podporu hospodárskej súťaže na poštovom trhu: týmto opatrením sa totiž spoločnosť DPLP zrovnoprávnila s jej konkurentmi, pokiaľ ide o právnu formu (a takto sa zrušila neobmedzená záruka, ktorú spoločnosť DPLP ako verejný subjekt dovtedy využívala). |
| --- | --- |

(165)

Komisia sa domnieva, že transformácia spoločnosti DPLP v roku 1992 bola nevyhnutná na podporu hospodárskej súťaže na poštovom trhu: týmto opatrením sa totiž spoločnosť DPLP zrovnoprávnila s jej konkurentmi, pokiaľ ide o právnu formu (a takto sa zrušila neobmedzená záruka, ktorú spoločnosť DPLP ako verejný subjekt dovtedy využívala).

| (166) | Ani belgický štát, ani Régie des postes však nevytvorili rezervy zodpovedajúce akumulovaným dôchodkovým záväzkom. V čase svojho založenia v roku 1992 spoločnosť DPLP na seba opäť vzala záväzky v oblasti dôchodkov, ale na účely ich krytia nemala na svojich účtoch vykázané žiadne zodpovedajúce aktíva. |
| --- | --- |

(166)

Ani belgický štát, ani Régie des postes však nevytvorili rezervy zodpovedajúce akumulovaným dôchodkovým záväzkom. V čase svojho založenia v roku 1992 spoločnosť DPLP na seba opäť vzala záväzky v oblasti dôchodkov, ale na účely ich krytia nemala na svojich účtoch vykázané žiadne zodpovedajúce aktíva.

| (167) | Keďže vek mnohých štátnych zamestnancov sa blížil k veku odchodu do dôchodku, vyplácanie dôchodkov sa pre spoločnosť DPLP zrejme postupne stalo príliš veľkou záťažou. Napriek tomu, že boli prijaté opatrenia (zvýšenie produktivity, postupné znižovanie počtu zamestnancov vďaka prirodzeným odchodom zo zamestnania, indexácia miezd) na zlepšenie tejto situácie, nestačilo to na nastolenie udržateľnej rovnováhy financií spoločnosti DPLP (pozri tabuľku č. 3). |
| --- | --- |

(167)

Keďže vek mnohých štátnych zamestnancov sa blížil k veku odchodu do dôchodku, vyplácanie dôchodkov sa pre spoločnosť DPLP zrejme postupne stalo príliš veľkou záťažou. Napriek tomu, že boli prijaté opatrenia (zvýšenie produktivity, postupné znižovanie počtu zamestnancov vďaka prirodzeným odchodom zo zamestnania, indexácia miezd) na zlepšenie tejto situácie, nestačilo to na nastolenie udržateľnej rovnováhy financií spoločnosti DPLP (pozri tabuľku č. 3).

| (168) | Predovšetkým je to spôsobené tým, že transformácia na podnik súkromného práva znamenala pre DPLP aj to, že už nemohla najímať štátnych zamestnancov a získavať zmluvných zamestnancov (podliehajúcich všeobecnej pracovnej zmluve a pracovnoprávnym predpisom). DPLP musela následne po roku 1997 financovať nielen náklady na dôchodky štátnych zamestnancov na dôchodku, ale aj príspevky na sociálne zabezpečenie spojené s dôchodkovým poistením svojich činných zmluvných zamestnancov. |
| --- | --- |

(168)

Predovšetkým je to spôsobené tým, že transformácia na podnik súkromného práva znamenala pre DPLP aj to, že už nemohla najímať štátnych zamestnancov a získavať zmluvných zamestnancov (podliehajúcich všeobecnej pracovnej zmluve a pracovnoprávnym predpisom). DPLP musela následne po roku 1997 financovať nielen náklady na dôchodky štátnych zamestnancov na dôchodku, ale aj príspevky na sociálne zabezpečenie spojené s dôchodkovým poistením svojich činných zmluvných zamestnancov.

| (169) | Negatívny trend toku peňažných prostriedkov v spoločnosti DPLP sa rokmi zhoršoval, pretože vyššie platby dôchodkov mali čoskoro presiahnuť príjmy z jej činností (pozri tabuľku č. 3).

  Tabuľka č. 3


  Simulácie tokov peňažných prostriedkov v spoločnosti DPLP zostavené belgickými orgánmi v roku 1996 |
| --- | --- |

(169)

Negatívny trend toku peňažných prostriedkov v spoločnosti DPLP sa rokmi zhoršoval, pretože vyššie platby dôchodkov mali čoskoro presiahnuť príjmy z jej činností (pozri tabuľku č. 3).

Tabuľka č. 3

Simulácie tokov peňažných prostriedkov v spoločnosti DPLP zostavené belgickými orgánmi v roku 1996

Image

| (170) | Je nesporné, že keby DPLP po roku 1997 musela financovať dôchodky všetkých svojich štátnych zamestnancov na dôchodku, musela by niesť oveľa vyššie náklady. Je zrejmé, že v prípade neposkytnutia pomoci by bol prechod od právnej formy orgánu verejnej správy k právnej forme súkromného podniku ohrozený. |
| --- | --- |

(170)

Je nesporné, že keby DPLP po roku 1997 musela financovať dôchodky všetkých svojich štátnych zamestnancov na dôchodku, musela by niesť oveľa vyššie náklady. Je zrejmé, že v prípade neposkytnutia pomoci by bol prechod od právnej formy orgánu verejnej správy k právnej forme súkromného podniku ohrozený.

| (171) | Okrem toho úplné refinancovanie nákladov na dôchodky prostredníctvom zvýšenia príjmov z regulovanej poštovej služby by viedlo k veľmi vysokým sadzbám poštovného a k potenciálne veľmi veľkému zníženiu počtu odosielaných listov do takej miery, že by to mohlo ohroziť ponuku univerzálnych poštových služieb. |
| --- | --- |

(171)

Okrem toho úplné refinancovanie nákladov na dôchodky prostredníctvom zvýšenia príjmov z regulovanej poštovej služby by viedlo k veľmi vysokým sadzbám poštovného a k potenciálne veľmi veľkému zníženiu počtu odosielaných listov do takej miery, že by to mohlo ohroziť ponuku univerzálnych poštových služieb.

| (172) | Komisia okrem toho zastáva názor, že uvedené opatrenia sledujú cieľ, ktorý je v záujme Spoločenstva. Žiadny iný nástroj by nemohol túto problematiku riešiť účinnejšie. V odvetviach poskytujúcich SVHZ sa náhrady za službu vo verejnom záujme samozrejme mohli poskytovať, ale takýto prístup nie je z dlhodobého hľadiska udržateľný pre špecifický štrukturálny charakter daného problému. |
| --- | --- |

(172)

Komisia okrem toho zastáva názor, že uvedené opatrenia sledujú cieľ, ktorý je v záujme Spoločenstva. Žiadny iný nástroj by nemohol túto problematiku riešiť účinnejšie. V odvetviach poskytujúcich SVHZ sa náhrady za službu vo verejnom záujme samozrejme mohli poskytovať, ale takýto prístup nie je z dlhodobého hľadiska udržateľný pre špecifický štrukturálny charakter daného problému.

| (173) | So zreteľom na ciele liberalizácie poštových trhov, ktoré spočívajú najmä v zaistení ponuky kvalitných a cenovo dostupných univerzálnych poštových služieb, a na cieľ presadzovania spravodlivej hospodárskej súťaže bolo financovanie dôchodkov nevyhnutným opatrením. |
| --- | --- |

(173)

So zreteľom na ciele liberalizácie poštových trhov, ktoré spočívajú najmä v zaistení ponuky kvalitných a cenovo dostupných univerzálnych poštových služieb, a na cieľ presadzovania spravodlivej hospodárskej súťaže bolo financovanie dôchodkov nevyhnutným opatrením.

6.2.2.3.   Primeranosť financovania dôchodkov

| (174) | V rozhodnutí týkajúcom sa francúzskej spoločnosti La Poste sa vysvetľuje posúdenie zo strany Komisie primeranosti opatrení pomoci spočívajúcich vo financovaní nákladov na dôchodky, ktoré nesú tradiční prevádzkovatelia v poštovom sektore, ktorí ďalej zamestnávajú štátnych zamestnancov za podmienok dohodnutých v čase, keď mali ešte monopolné postavenie. Primeranosť opatrení by sa mala posúdiť so zreteľom na vytvorenie spravodlivých podmienok na trhoch otvorených hospodárskej súťaži (napríklad trh listových zásielok, trh balíkov a trh finančných služieb). Tradičný prevádzkovateľ je povinný odvádzať príspevky na sociálne zabezpečenie v rovnakej sadzbe ako jeho konkurenti. |
| --- | --- |

(174)

V rozhodnutí týkajúcom sa francúzskej spoločnosti La Poste sa vysvetľuje posúdenie zo strany Komisie primeranosti opatrení pomoci spočívajúcich vo financovaní nákladov na dôchodky, ktoré nesú tradiční prevádzkovatelia v poštovom sektore, ktorí ďalej zamestnávajú štátnych zamestnancov za podmienok dohodnutých v čase, keď mali ešte monopolné postavenie. Primeranosť opatrení by sa mala posúdiť so zreteľom na vytvorenie spravodlivých podmienok na trhoch otvorených hospodárskej súťaži (napríklad trh listových zásielok, trh balíkov a trh finančných služieb). Tradičný prevádzkovateľ je povinný odvádzať príspevky na sociálne zabezpečenie v rovnakej sadzbe ako jeho konkurenti.

| (175) | Keďže po právnej stránke sa zmluvní zamestnanci spoločnosti DPLP nachádzajú v rovnakej situácii ako zamestnanci akéhokoľvek súkromného podniku, na rozdiel od zamestnancov v služobnom pomere, ktorí majú podobné postavenie ako štátni zamestnanci, porovnanie príspevkov na sociálne zabezpečenie odvádzaných spoločnosťou DPLP za jednotlivé kategórie zamestnancov umožňuje overiť si, či táto spoločnosť dodržiava, odkedy je oslobodená od dôchodkových záväzkov, podmienku týkajúcu sa odvádzania príspevkov na sociálne zabezpečenie v rovnakej sadzbe ako jej konkurenti. |
| --- | --- |

(175)

Keďže po právnej stránke sa zmluvní zamestnanci spoločnosti DPLP nachádzajú v rovnakej situácii ako zamestnanci akéhokoľvek súkromného podniku, na rozdiel od zamestnancov v služobnom pomere, ktorí majú podobné postavenie ako štátni zamestnanci, porovnanie príspevkov na sociálne zabezpečenie odvádzaných spoločnosťou DPLP za jednotlivé kategórie zamestnancov umožňuje overiť si, či táto spoločnosť dodržiava, odkedy je oslobodená od dôchodkových záväzkov, podmienku týkajúcu sa odvádzania príspevkov na sociálne zabezpečenie v rovnakej sadzbe ako jej konkurenti.

| (176) | V súhrnnej tabuľke sa podrobne uvádzajú náklady na sociálne zabezpečenie odvádzané spoločnosťou DPLP za jej zamestnancov v služobnom pomere a za jej zmluvných zamestnancov:







  Náklady na sociálne zabezpečenie, ktoré znáša a odvádza spoločnosť DPLP | Zamestnanci v služobnom pomere | Zmluvní zamestnanci |
| --- | --- | --- | --- |
| Príspevok spoločnosti DPLP do systému sociálneho zabezpečenia, z toho 8,86 % na dôchodky | [...] % | [...] % |
| Náklady priamo hradené spoločnosťou DPLP | [...] % | [...] % |
| Nemocenské a invalidné poistenie | [...] % | [...] % |
| Rodinné dávky | [...] % | — |
| Príspevok na úhradu náhrad
   (54) | | [...] % |
| Štrukturálne zníženie
   (55) | | [...] % |
| ZAMESTNÁVATEĽSKÝ PRÍSPEVOK spolu | [...] % | [...] % |
| PRÍSPEVKY ZAMESTNANCOV | [...] % | [...] % |
| Príspevky zamestnancov do všeobecného systému sociálneho zabezpečenia | [...] % | [...] % |

(176)

V súhrnnej tabuľke sa podrobne uvádzajú náklady na sociálne zabezpečenie odvádzané spoločnosťou DPLP za jej zamestnancov v služobnom pomere a za jej zmluvných zamestnancov:

Náklady na sociálne zabezpečenie, ktoré znáša a odvádza spoločnosť DPLP

Zamestnanci v služobnom pomere

Zmluvní zamestnanci

Príspevok spoločnosti DPLP do systému sociálneho zabezpečenia, z toho 8,86 % na dôchodky

[...] %

[...] %

Náklady priamo hradené spoločnosťou DPLP

[...] %

[...] %

Nemocenské a invalidné poistenie

[...] %

[...] %

Rodinné dávky

[...] %

—

Príspevok na úhradu náhrad
   (54)

[...] %

Štrukturálne zníženie
   (55)

[...] %

ZAMESTNÁVATEĽSKÝ PRÍSPEVOK spolu

[...] %

[...] %

PRÍSPEVKY ZAMESTNANCOV

[...] %

[...] %

Príspevky zamestnancov do všeobecného systému sociálneho zabezpečenia

[...] %

[...] %

| (177) | Ako sa uvádza v tabuľke, výška príspevku spoločnosti DPLP do belgického systému sociálneho zabezpečenia (nominálne percento mzdových nákladov) je výrazne nižšia ako výška príspevku súkromných prevádzkovateľov ([...] % oproti [...] %). |
| --- | --- |

(177)

Ako sa uvádza v tabuľke, výška príspevku spoločnosti DPLP do belgického systému sociálneho zabezpečenia (nominálne percento mzdových nákladov) je výrazne nižšia ako výška príspevku súkromných prevádzkovateľov ([...] % oproti [...] %).

| (178) | Ak sa však na porovnanie skutočných sadzieb príspevkov na sociálne zabezpečenie zohľadnia náklady, ktoré znáša priamo zamestnávateľ, obidve percentuálne sadzby sú takmer rovnaké a v prípade zamestnancov DPLP v služobnom pomere dokonca o čosi vyššie ([...] % oproti [...] %). |
| --- | --- |

(178)

Ak sa však na porovnanie skutočných sadzieb príspevkov na sociálne zabezpečenie zohľadnia náklady, ktoré znáša priamo zamestnávateľ, obidve percentuálne sadzby sú takmer rovnaké a v prípade zamestnancov DPLP v služobnom pomere dokonca o čosi vyššie ([...] % oproti [...] %).

| (179) | Zároveň možno konštatovať, že príspevky platené zamestnancami sú v obidvoch prípadoch zjavne rovnaké ([...] % oproti [...] %). |
| --- | --- |

(179)

Zároveň možno konštatovať, že príspevky platené zamestnancami sú v obidvoch prípadoch zjavne rovnaké ([...] % oproti [...] %).

| (180) | Nižšia nominálna sadzba príspevku na sociálne zabezpečenie odvádzaná spoločnosťou DPLP za jej zamestnancov v služobnom pomere je dôsledkom oslobodenia od určitých príspevkov na sociálne zabezpečenie, ktoré sa nevzťahujú na zamestnancov s postavením štátnych zamestnancov (napr. choroby z povolania, nezamestnanosť, pracovné úrazy). DPLP však priamo sama znáša náklady na príspevky, na ktoré bolo poskytnuté oslobodenie z dôvodu osobitného postavenia jej zamestnancov v služobnom pomere. Pri takejto stratégii má spoločnosť DPLP vysoké priame náklady. |
| --- | --- |

(180)

Nižšia nominálna sadzba príspevku na sociálne zabezpečenie odvádzaná spoločnosťou DPLP za jej zamestnancov v služobnom pomere je dôsledkom oslobodenia od určitých príspevkov na sociálne zabezpečenie, ktoré sa nevzťahujú na zamestnancov s postavením štátnych zamestnancov (napr. choroby z povolania, nezamestnanosť, pracovné úrazy). DPLP však priamo sama znáša náklady na príspevky, na ktoré bolo poskytnuté oslobodenie z dôvodu osobitného postavenia jej zamestnancov v služobnom pomere. Pri takejto stratégii má spoločnosť DPLP vysoké priame náklady.

| (181) | Pokiaľ ide o príspevok samotných zamestnancov, ktorý takisto treba zohľadniť, pretože zamestnanci musia tento príspevok odvádzať zo mzdy, ktorú im vypláca zamestnávateľ (príspevok, ktorý teda tiež predstavuje náklady zamestnávateľa), v prípade zamestnancov v služobnom pomere je o čosi vyšší než v prípade zmluvných zamestnancov. |
| --- | --- |

(181)

Pokiaľ ide o príspevok samotných zamestnancov, ktorý takisto treba zohľadniť, pretože zamestnanci musia tento príspevok odvádzať zo mzdy, ktorú im vypláca zamestnávateľ (príspevok, ktorý teda tiež predstavuje náklady zamestnávateľa), v prípade zamestnancov v služobnom pomere je o čosi vyšší než v prípade zmluvných zamestnancov.

| (182) | Belgické orgány a DPLP poskytli informácie, ktoré svedčia o celkovej stabilite priamych príspevkov z časového hľadiska. |
| --- | --- |

(182)

Belgické orgány a DPLP poskytli informácie, ktoré svedčia o celkovej stabilite priamych príspevkov z časového hľadiska.

| (183) | Napriek tomu, že priame náklady hradené priamo spoločnosťou DPLP ([...] %) sa nerovnajú v presnom zmysle slova príspevkom na sociálne zabezpečenie, mala by sa zohľadniť skutočnosť, že tieto náklady nie sú dobrovoľnými nákladmi, ale priamo vyplývajú z osobitného postavenia zamestnancov v služobnom pomere, a teda boli spoločnosti DPLP uložené. Preto sa zdá byť logické, že z hľadiska pôvodu a účelu sa považujú za rovnocenné ostatným povinným nákladom na sociálne zabezpečenie. |
| --- | --- |

(183)

Napriek tomu, že priame náklady hradené priamo spoločnosťou DPLP ([...] %) sa nerovnajú v presnom zmysle slova príspevkom na sociálne zabezpečenie, mala by sa zohľadniť skutočnosť, že tieto náklady nie sú dobrovoľnými nákladmi, ale priamo vyplývajú z osobitného postavenia zamestnancov v služobnom pomere, a teda boli spoločnosti DPLP uložené. Preto sa zdá byť logické, že z hľadiska pôvodu a účelu sa považujú za rovnocenné ostatným povinným nákladom na sociálne zabezpečenie.

| (184) | Na základe uvedených skutočností by sa tieto priame náklady mali zohľadniť pri výpočte skutočných príspevkov spoločnosti DPLP na sociálne zabezpečenie. Celková výsledná výška príspevkov na sociálne zabezpečenie by bola oveľa vyššia v prípade zamestnancov DPLP v služobnom pomere ([...] %) než v prípade zamestnancov podnikov v súkromnom sektore ([...] %). |
| --- | --- |

(184)

Na základe uvedených skutočností by sa tieto priame náklady mali zohľadniť pri výpočte skutočných príspevkov spoločnosti DPLP na sociálne zabezpečenie. Celková výsledná výška príspevkov na sociálne zabezpečenie by bola oveľa vyššia v prípade zamestnancov DPLP v služobnom pomere ([...] %) než v prípade zamestnancov podnikov v súkromnom sektore ([...] %).

6.2.2.4.   Porovnávacie kritérium financovania dôchodkov

| (185) | Reforma dôchodkového systému vzťahujúca sa na spoločnosť DPLP znamenala dôležitú etapu v prispôsobovaní sa podniku postupnej liberalizácii a bola v záujme úplnej liberalizácie belgického poštového sektora, ktorý zohráva významnú úlohu v rámci lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. |
| --- | --- |

(185)

Reforma dôchodkového systému vzťahujúca sa na spoločnosť DPLP znamenala dôležitú etapu v prispôsobovaní sa podniku postupnej liberalizácii a bola v záujme úplnej liberalizácie belgického poštového sektora, ktorý zohráva významnú úlohu v rámci lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť.

| (186) | V rozhodnutí týkajúcom sa spoločnosti La Poste Komisia uviedla, že liberalizácia poštového sektora by sa mohla sťažiť, ak by neboli schválené návrhy dôchodkovej reformy (ktorú možno prirovnať k reforme zavedenej v Belgicku). |
| --- | --- |

(186)

V rozhodnutí týkajúcom sa spoločnosti La Poste Komisia uviedla, že liberalizácia poštového sektora by sa mohla sťažiť, ak by neboli schválené návrhy dôchodkovej reformy (ktorú možno prirovnať k reforme zavedenej v Belgicku).

| (187) | Komisia sa takisto domnieva, že uvedené opatrenia, aj keď sa netýkajú osobitného systému, pokiaľ ide o dávky vyplácané dôchodcom, umožňujú zabezpečiť dlhú životnosť mechanizmu financovania, ktorý v dôsledku historických zmien zastaral. Domnieva sa, že tieto opatrenia tým zapadajú do všeobecnejšieho rámca reformy dôchodkových systémov členských štátov, ktorú si súčasne prajú Rada aj Komisia. |
| --- | --- |

(187)

Komisia sa takisto domnieva, že uvedené opatrenia, aj keď sa netýkajú osobitného systému, pokiaľ ide o dávky vyplácané dôchodcom, umožňujú zabezpečiť dlhú životnosť mechanizmu financovania, ktorý v dôsledku historických zmien zastaral. Domnieva sa, že tieto opatrenia tým zapadajú do všeobecnejšieho rámca reformy dôchodkových systémov členských štátov, ktorú si súčasne prajú Rada aj Komisia.

| (188) | Zdá sa, že negatívny vplyv opatrenia je obmedzený, pretože so zreteľom na minulosť spoločnosti DPLP a jej činnosti je zrejmé, že veľká časť jej záväzkov v oblasti dôchodkov sa vzťahuje na činnosti vo vyhradenom sektore, kde je narušenie hospodárskej súťaže prirodzene obmedzené. |
| --- | --- |

(188)

Zdá sa, že negatívny vplyv opatrenia je obmedzený, pretože so zreteľom na minulosť spoločnosti DPLP a jej činnosti je zrejmé, že veľká časť jej záväzkov v oblasti dôchodkov sa vzťahuje na činnosti vo vyhradenom sektore, kde je narušenie hospodárskej súťaže prirodzene obmedzené.

| (189) | Vďaka uvedenému opatreniu by si spoločnosť DPLP teoreticky mohla udržať dominantné postavenie. Komisia sa však domnieva, že toto riziko je nepatrné, pretože opatrenia sa obmedzujú na vyrovnanie príspevkov odvádzaných spoločnosťou DPLP s príspevkami jej konkurentov. |
| --- | --- |

(189)

Vďaka uvedenému opatreniu by si spoločnosť DPLP teoreticky mohla udržať dominantné postavenie. Komisia sa však domnieva, že toto riziko je nepatrné, pretože opatrenia sa obmedzujú na vyrovnanie príspevkov odvádzaných spoločnosťou DPLP s príspevkami jej konkurentov.

| (190) | Na základe uvedeného je negatívny vplyv pomoci poskytnutej spoločnosti DPLP obmedzený v porovnaní s pozitívnym vplyvom opatrenia. |
| --- | --- |

(190)

Na základe uvedeného je negatívny vplyv pomoci poskytnutej spoločnosti DPLP obmedzený v porovnaní s pozitívnym vplyvom opatrenia.

| (191) | Keďže opatrenia sa obmedzujú na to, čo je striktne nevyhnutné na vytvorenie rovnakých podmienok, pokiaľ ide o príspevky na sociálne zabezpečenie, a ukončujú narušenie hospodárskej súťaže, ktoré znevýhodňovalo spoločnosť DPLP, nemenia podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(191)

Keďže opatrenia sa obmedzujú na to, čo je striktne nevyhnutné na vytvorenie rovnakých podmienok, pokiaľ ide o príspevky na sociálne zabezpečenie, a ukončujú narušenie hospodárskej súťaže, ktoré znevýhodňovalo spoločnosť DPLP, nemenia podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom.

| (192) | Komisia preto zastáva názor, že opatrenie financovania dôchodkov prijaté v roku 1997 možno považovať za pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, keďže DPLP nie je v lepšej situácii než ostatní prevádzkovatelia, pokiaľ ide o náklady na sociálne zabezpečenie jej zamestnancov v služobnom pomere. |
| --- | --- |

(192)

Komisia preto zastáva názor, že opatrenie financovania dôchodkov prijaté v roku 1997 možno považovať za pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, keďže DPLP nie je v lepšej situácii než ostatní prevádzkovatelia, pokiaľ ide o náklady na sociálne zabezpečenie jej zamestnancov v služobnom pomere.

6.3.   POSÚDENIE NÁHRADY ZA SLUŽBU VO VEREJNOM ZÁUJME A ĎALŠÍCH OPATRENÍ

6.3.1.   Existencia pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ

6.3.1.1.   Výhoda a selektívnosť

| (193) | Pokiaľ ide o náhradu nákladov na službu vo verejnom záujme, v rozsudku vo veci Altmark
   (56) sú stanovené kritériá, ktoré musí spĺňať štátna pomoc, aby sa mohla považovať za náhradu za záväzky služby vo verejnom záujme a mohla sa vyhnúť kvalifikácii ako štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(193)

Pokiaľ ide o náhradu nákladov na službu vo verejnom záujme, v rozsudku vo veci Altmark
   (56) sú stanovené kritériá, ktoré musí spĺňať štátna pomoc, aby sa mohla považovať za náhradu za záväzky služby vo verejnom záujme a mohla sa vyhnúť kvalifikácii ako štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (194) | V tomto prípade nie sú tieto kritériá a osobitne štvrté kritérium splnené: výber spoločnosti DPLP sa neuskutočnil v rámci postupu verejného obstarávania. Belgické orgány okrem toho nepreukázali, že výška náhrady bola stanovená na základe analýzy nákladov, ktoré by vznikli bežnému podniku, dobre riadenému a vybavenému primeranými prostriedkami tak, aby bol schopný plniť záväzky služby vo verejnom záujme, ktorými bol poverený, a Komisia nemá žiadnu správu alebo informáciu o tom, že by štvrté kritérium bolo splnené. |
| --- | --- |

(194)

V tomto prípade nie sú tieto kritériá a osobitne štvrté kritérium splnené: výber spoločnosti DPLP sa neuskutočnil v rámci postupu verejného obstarávania. Belgické orgány okrem toho nepreukázali, že výška náhrady bola stanovená na základe analýzy nákladov, ktoré by vznikli bežnému podniku, dobre riadenému a vybavenému primeranými prostriedkami tak, aby bol schopný plniť záväzky služby vo verejnom záujme, ktorými bol poverený, a Komisia nemá žiadnu správu alebo informáciu o tom, že by štvrté kritérium bolo splnené.

| (195) | Keďže z ročných náhrad mal prospech iba jeden podnik, ktorému sa prostredníctvom nich poskytli dodatočné zdroje, opatrením bola spoločnosti DPLP poskytnutá selektívna výhoda. |
| --- | --- |

(195)

Keďže z ročných náhrad mal prospech iba jeden podnik, ktorému sa prostredníctvom nich poskytli dodatočné zdroje, opatrením bola spoločnosti DPLP poskytnutá selektívna výhoda.

| (196) | Kapitál vložený v roku 1997: Belgické orgány priznali, že kapitálový vklad uskutočnený v roku 1997 vo výške 62 miliónov EUR v skutočnosti predstavuje odloženú úhradu náhrady za SVHZ splatnú za rok 1996. Tieto vklady sa preto musia posudzovať na rovnakom základe ako ročné náhrady. Keďže neboli splnené jednotlivé podmienky stanovené v rozsudku vo veci Altmark, opatrením sa spoločnosti DPLP poskytla selektívna výhoda. |
| --- | --- |

(196)

Kapitál vložený v roku 1997: Belgické orgány priznali, že kapitálový vklad uskutočnený v roku 1997 vo výške 62 miliónov EUR v skutočnosti predstavuje odloženú úhradu náhrady za SVHZ splatnú za rok 1996. Tieto vklady sa preto musia posudzovať na rovnakom základe ako ročné náhrady. Keďže neboli splnené jednotlivé podmienky stanovené v rozsudku vo veci Altmark, opatrením sa spoločnosti DPLP poskytla selektívna výhoda.

| (197) | Kapitál vložený v roku 2003: Belgické orgány vyhlásili, že kapitálový vklad uskutočnený v roku 2003 (297,5 miliónov EUR) je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, a teda nepredstavuje štátnu pomoc. Podľa nich bolo cieľom tohto vkladu posilniť vlastné imanie spoločnosti DPLP v snahe vybudovať a modernizovať triediace strediská, optimalizovať doručovacie pochôdzky a dosiahnuť automatizáciu. Vložený kapitál mal pokryť personálne náklady spojené so znížením počtu zamestnancov, ktoré súviselo so systémom predčasného odchodu do dôchodku, skrátením pracovného času a zvýšením miezd ponúkaných novým zamestnancom. |
| --- | --- |

(197)

Kapitál vložený v roku 2003: Belgické orgány vyhlásili, že kapitálový vklad uskutočnený v roku 2003 (297,5 miliónov EUR) je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, a teda nepredstavuje štátnu pomoc. Podľa nich bolo cieľom tohto vkladu posilniť vlastné imanie spoločnosti DPLP v snahe vybudovať a modernizovať triediace strediská, optimalizovať doručovacie pochôdzky a dosiahnuť automatizáciu. Vložený kapitál mal pokryť personálne náklady spojené so znížením počtu zamestnancov, ktoré súviselo so systémom predčasného odchodu do dôchodku, skrátením pracovného času a zvýšením miezd ponúkaných novým zamestnancom.

| (198) | S cieľom preukázať, že tento kapitálový vklad je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, belgické orgány uskutočnili v rámci svojho strategického plánu prognózy ziskovosti, ktorých výsledkom bola miera ziskovosti, ktorá bola vyššia ako kapitálové náklady a vyššia, ako by požadoval súkromný investor. |
| --- | --- |

(198)

S cieľom preukázať, že tento kapitálový vklad je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, belgické orgány uskutočnili v rámci svojho strategického plánu prognózy ziskovosti, ktorých výsledkom bola miera ziskovosti, ktorá bola vyššia ako kapitálové náklady a vyššia, ako by požadoval súkromný investor.

| (199) | Odhady a výpočet zisku, ktoré uskutočnili belgické orgány, majú výhľadový charakter, sú veľmi podrobné a sú v súlade s metódou, ktorú by použil súkromný investor:






  1. | ziskovosť sa vypočítala pomocou metódy aktualizovaných budúcich tokov peňažných prostriedkov, ktorá zohľadňuje budúci rast podniku a schopnosť investícií vytvoriť zisk a toky peňažných prostriedkov pre svojich akcionárov; |
| --- | --- | --- |

(199)

Odhady a výpočet zisku, ktoré uskutočnili belgické orgány, majú výhľadový charakter, sú veľmi podrobné a sú v súlade s metódou, ktorú by použil súkromný investor:

1.

ziskovosť sa vypočítala pomocou metódy aktualizovaných budúcich tokov peňažných prostriedkov, ktorá zohľadňuje budúci rast podniku a schopnosť investícií vytvoriť zisk a toky peňažných prostriedkov pre svojich akcionárov;

| 2. | uvažovalo sa o troch rôznych scenároch: optimistickom, pesimistickom a najpravdepodobnejšom, ktorý bol nakoniec schválený na účely posúdenia citlivosti odhadov; |
| --- | --- |

2.

uvažovalo sa o troch rôznych scenároch: optimistickom, pesimistickom a najpravdepodobnejšom, ktorý bol nakoniec schválený na účely posúdenia citlivosti odhadov;

| 3. | odhady naznačovali zvýšenie ziskovej marže na [...] % v roku 2007 (pozri tabuľku č. 4) a očakávanú vnútornú návratnosť [...] % za obdobie rokov 2003 – 2012 (pozri tabuľku č. 5), čiže vyššiu, než je očakávaná vnútorná návratnosť [...] %, ktorú uviedol nezávislý expert (Banque Degroof) ako ziskovú maržu, ktorú by súkromní investori v poštovom sektore považovali za primeranú. |
| --- | --- |

3.

odhady naznačovali zvýšenie ziskovej marže na [...] % v roku 2007 (pozri tabuľku č. 4) a očakávanú vnútornú návratnosť [...] % za obdobie rokov 2003 – 2012 (pozri tabuľku č. 5), čiže vyššiu, než je očakávaná vnútorná návratnosť [...] %, ktorú uviedol nezávislý expert (Banque Degroof) ako ziskovú maržu, ktorú by súkromní investori v poštovom sektore považovali za primeranú.

Tabuľka č. 4

Odhady ex ante ziskov za obdobie rokov 2003 – 2007, ktoré vykonali belgické orgány

[...]

Zdroj: belgické orgány

Tabuľka č. 5

Výpočet vnútornej návratnosti ex ante, ktorý uskutočnili belgické orgány pre najpravdepodobnejší scenár

[...]

Zdroj: belgické orgány

| (200) | Treba poznamenať, že spoľahlivosť odhadov celkovo potvrdili finančné výsledky dosiahnuté v nasledujúcich rokoch (pozri tabuľku č. 6). Vďaka tomuto zvýšeniu ziskovosti začala spoločnosť DPLP od roku 2007 vyplácať dividendy.

  Tabuľka č. 6


  Zisky ex post za obdobie rokov 2003 – 2007

  [...]

  Zdroj: belgické orgány |
| --- | --- |

(200)

Treba poznamenať, že spoľahlivosť odhadov celkovo potvrdili finančné výsledky dosiahnuté v nasledujúcich rokoch (pozri tabuľku č. 6). Vďaka tomuto zvýšeniu ziskovosti začala spoločnosť DPLP od roku 2007 vyplácať dividendy.

Tabuľka č. 6

Zisky ex post za obdobie rokov 2003 – 2007

[...]

Zdroj: belgické orgány

| (201) | Výsledky zaznamenané za obdobie desiatich rokov sú tiež v súlade s prognózami z roku 2003, keďže vnútorná návratnosť ex post mala byť [...] %, t. j. na vyššej úrovni, ako je úroveň [...] % predpokladaná v roku 2003. |
| --- | --- |

(201)

Výsledky zaznamenané za obdobie desiatich rokov sú tiež v súlade s prognózami z roku 2003, keďže vnútorná návratnosť ex post mala byť [...] %, t. j. na vyššej úrovni, ako je úroveň [...] % predpokladaná v roku 2003.

| (202) | Hoci sa zdá, že návratnosť investície uskutočnenej belgickým štátom je dostatočná na preukázanie súladu uvedenej investície so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve, treba poznamenať, že očakávaný zisk slúžiaci ako základ na posúdenie tejto návratnosti zahŕňal štátnu pomoc a najmä ročné náhrady vyplatené spoločnosti DPLP. |
| --- | --- |

(202)

Hoci sa zdá, že návratnosť investície uskutočnenej belgickým štátom je dostatočná na preukázanie súladu uvedenej investície so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve, treba poznamenať, že očakávaný zisk slúžiaci ako základ na posúdenie tejto návratnosti zahŕňal štátnu pomoc a najmä ročné náhrady vyplatené spoločnosti DPLP.

| (203) | Tieto opatrenia štátnej pomoci však zjavne sledujú rozdielne ciele a nemajú žiadnu časovú súvislosť s kapitálovým vkladom uskutočneným v roku 2003. |
| --- | --- |

(203)

Tieto opatrenia štátnej pomoci však zjavne sledujú rozdielne ciele a nemajú žiadnu časovú súvislosť s kapitálovým vkladom uskutočneným v roku 2003.

| (204) | Okrem toho neistotu, ktorá pre súkromného investora môže vyplynúť z nenotifikovanej pomoci v prospech spoločnosti DPLP, zmiernilo formálne povolenie kapitálového vkladu, ktorý Komisia udelila vo svojom rozhodnutí z roku 2003. Pri uskutočňovaní investície by každý súkromný investor s dobrými výhľadmi návratnosti kapitálu pravdepodobne podstúpil riziko takejto investície za predpokladu prijatia kladného rozhodnutia Komisie, aj keby toto rozhodnutie ešte nebolo konečné. Súkromný investor by na prijatie tohto rozhodnutia nečakal niekoľko rokov, čiže do dátumu rozsudku Všeobecného súdu a Súdneho dvora. Neskoršie zrušenie tohto rozhodnutia je teda udalosť, ktorá sa v čase uskutočnenia investície nedala predvídať, ale musela sa javiť ako nepravdepodobná, keďže rozhodnutia Komisie sa považujú za právoplatné, pokiaľ neboli zrušené. |
| --- | --- |

(204)

Okrem toho neistotu, ktorá pre súkromného investora môže vyplynúť z nenotifikovanej pomoci v prospech spoločnosti DPLP, zmiernilo formálne povolenie kapitálového vkladu, ktorý Komisia udelila vo svojom rozhodnutí z roku 2003. Pri uskutočňovaní investície by každý súkromný investor s dobrými výhľadmi návratnosti kapitálu pravdepodobne podstúpil riziko takejto investície za predpokladu prijatia kladného rozhodnutia Komisie, aj keby toto rozhodnutie ešte nebolo konečné. Súkromný investor by na prijatie tohto rozhodnutia nečakal niekoľko rokov, čiže do dátumu rozsudku Všeobecného súdu a Súdneho dvora. Neskoršie zrušenie tohto rozhodnutia je teda udalosť, ktorá sa v čase uskutočnenia investície nedala predvídať, ale musela sa javiť ako nepravdepodobná, keďže rozhodnutia Komisie sa považujú za právoplatné, pokiaľ neboli zrušené.

| (205) | Komisia preto zastáva názor, že kapitálový vklad vykonaný v roku 2003 možno považovať za vklad, ktorý je v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve a nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(205)

Komisia preto zastáva názor, že kapitálový vklad vykonaný v roku 2003 možno považovať za vklad, ktorý je v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve a nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (206) | Kapitálový vklad v roku 2006: Belgické orgány vyhlásili, že kapitálový vklad uskutočnený v roku 2006 (vo výške 40 mil. EUR) je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, a teda nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(206)

Kapitálový vklad v roku 2006: Belgické orgány vyhlásili, že kapitálový vklad uskutočnený v roku 2006 (vo výške 40 mil. EUR) je v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, a teda nepredstavuje štátnu pomoc.

| (207) | Tento vklad sa uskutočnil za rovnakých podmienok ako vklady súkromného investora: základné imanie spoločnosti DPLP sa zvýšilo upísaním akcií zo strany štátu (vo výške 40 mil. EUR) a spoločnosti Post Invest Europe (vo výške 300 mil. EUR) v rovnakej cene za akciu (pari passu). Spoločnosť Post Invest Europe bola v tom čase externým investorom, ktorý nebol v žiadnom vzťahu so spoločnosťou DPLP alebo s belgickým štátom. |
| --- | --- |

(207)

Tento vklad sa uskutočnil za rovnakých podmienok ako vklady súkromného investora: základné imanie spoločnosti DPLP sa zvýšilo upísaním akcií zo strany štátu (vo výške 40 mil. EUR) a spoločnosti Post Invest Europe (vo výške 300 mil. EUR) v rovnakej cene za akciu (pari passu). Spoločnosť Post Invest Europe bola v tom čase externým investorom, ktorý nebol v žiadnom vzťahu so spoločnosťou DPLP alebo s belgickým štátom.

| (208) | Okrem toho emisná cena akcií bola stanovená správne. Na účely stanovenia ceny nových vydaných akcií investičná banka, na ktorú sa obrátili belgické orgány, odhadla, že celková hodnota spoločnosti DPLP je [...] až [...] EUR. Štát napokon schválil údaj [...] EUR za celý podnik pred uskutočnením kapitálových vkladov. Predpoklady týkajúce sa miery návratnosti a miery rizika na základe spoločného podnikového plánu sa zakladali na úvahách súvisiacich s dlhodobou optimalizáciou zisku. Výsledky zaznamenané spoločnosťou DPLP neskôr po zvýšení základného imania v roku 2006 (pozri vyššie v texte) takisto potvrdzujú spoľahlivosť predpokladov a parametrov zohľadnených v čase investičného rozhodnutia.

  Tabuľka č. 7


  Výsledky DPLP v rokoch 2006 až 2010

  [...]

  Zdroj: belgické orgány |
| --- | --- |

(208)

Okrem toho emisná cena akcií bola stanovená správne. Na účely stanovenia ceny nových vydaných akcií investičná banka, na ktorú sa obrátili belgické orgány, odhadla, že celková hodnota spoločnosti DPLP je [...] až [...] EUR. Štát napokon schválil údaj [...] EUR za celý podnik pred uskutočnením kapitálových vkladov. Predpoklady týkajúce sa miery návratnosti a miery rizika na základe spoločného podnikového plánu sa zakladali na úvahách súvisiacich s dlhodobou optimalizáciou zisku. Výsledky zaznamenané spoločnosťou DPLP neskôr po zvýšení základného imania v roku 2006 (pozri vyššie v texte) takisto potvrdzujú spoľahlivosť predpokladov a parametrov zohľadnených v čase investičného rozhodnutia.

Tabuľka č. 7

Výsledky DPLP v rokoch 2006 až 2010

[...]

Zdroj: belgické orgány

| (209) | Komisia sa domnieva, že kapitálový vklad vykonaný v roku 2006 vo výške 40 mil. EUR je zjavne v súlade so správaním investora v trhovom hospodárstve, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(209)

Komisia sa domnieva, že kapitálový vklad vykonaný v roku 2006 vo výške 40 mil. EUR je zjavne v súlade so správaním investora v trhovom hospodárstve, a preto nepredstavuje štátnu pomoc.

| (210) | Napriek tomu, že oslobodením od dane z príjmov právnických osôb by sa spoločnosti DPLP mohla poskytnúť výhoda spočívajúca v prípadnom znížení dane, ktorú by táto spoločnosť v opačnom prípade bola povinná zaplatiť, žiadna konkrétna výhoda sa týmto neposkytla: v období rokov 1992 až 2005, keď bolo toto oslobodenie od dane zrušené, bol totiž kumulovaný výsledok hospodárenia spoločnosti DPLP po zdanení záporný. Hoci bol čistý výsledok hospodárenia DPLP v niektorých rokoch kladný, vďaka daňovému dobropisu, ktorý by sa previedol z jedného roka do druhého, by spoločnosť DPLP nemusela zaplatiť daň, aj keby podliehala systému dane z príjmov právnických osôb. Toto oslobodenie od dane sa preto v tomto rozhodnutí už podrobnejšie neskúmalo. |
| --- | --- |

(210)

Napriek tomu, že oslobodením od dane z príjmov právnických osôb by sa spoločnosti DPLP mohla poskytnúť výhoda spočívajúca v prípadnom znížení dane, ktorú by táto spoločnosť v opačnom prípade bola povinná zaplatiť, žiadna konkrétna výhoda sa týmto neposkytla: v období rokov 1992 až 2005, keď bolo toto oslobodenie od dane zrušené, bol totiž kumulovaný výsledok hospodárenia spoločnosti DPLP po zdanení záporný. Hoci bol čistý výsledok hospodárenia DPLP v niektorých rokoch kladný, vďaka daňovému dobropisu, ktorý by sa previedol z jedného roka do druhého, by spoločnosť DPLP nemusela zaplatiť daň, aj keby podliehala systému dane z príjmov právnických osôb. Toto oslobodenie od dane sa preto v tomto rozhodnutí už podrobnejšie neskúmalo.

| (211) | Naopak vďaka oslobodeniu od dane z nehnuteľností a od miestnej dane sa spoločnosť DPLP dostáva do priaznivejšej situácie než ostatné podniky, pretože sa ním zbavuje záväzkov, ktoré by za normálnych okolností musela plniť. Týmto oslobodením sa preto spoločnosti DPLP poskytuje selektívna výhoda. |
| --- | --- |

(211)

Naopak vďaka oslobodeniu od dane z nehnuteľností a od miestnej dane sa spoločnosť DPLP dostáva do priaznivejšej situácie než ostatné podniky, pretože sa ním zbavuje záväzkov, ktoré by za normálnych okolností musela plniť. Týmto oslobodením sa preto spoločnosti DPLP poskytuje selektívna výhoda.

| (212) | Belgické orgány poukázali na to, že prevod nehnuteľností sa uskutočnil v rámci vnútornej reorganizácie majetku vo vlastníctve štátu, pretože spoločnosť DPLP patrila v celom rozsahu štátu. Prevodom nehnuteľností sa však spoločnosti DPLP dali k dispozícii nové aktíva, ktoré predtým vlastnil štát. Spoločnosť DPLP tieto nehnuteľnosti využívala už v čase, keď patrili štátu, ale ešte nebola ich zákonným vlastníkom Prevodom úradného listu vlastníctva sa spoločnosti DPLP, podniku nezávislému od štátu, poskytli vlastnícke práva k nehnuteľnostiam. Vzhľadom na situáciu pred prevodom spoločnosť DPLP teda získala dodatočné zdroje. Týmto opatrením sa jej teda poskytla selektívna výhoda. |
| --- | --- |

(212)

Belgické orgány poukázali na to, že prevod nehnuteľností sa uskutočnil v rámci vnútornej reorganizácie majetku vo vlastníctve štátu, pretože spoločnosť DPLP patrila v celom rozsahu štátu. Prevodom nehnuteľností sa však spoločnosti DPLP dali k dispozícii nové aktíva, ktoré predtým vlastnil štát. Spoločnosť DPLP tieto nehnuteľnosti využívala už v čase, keď patrili štátu, ale ešte nebola ich zákonným vlastníkom Prevodom úradného listu vlastníctva sa spoločnosti DPLP, podniku nezávislému od štátu, poskytli vlastnícke práva k nehnuteľnostiam. Vzhľadom na situáciu pred prevodom spoločnosť DPLP teda získala dodatočné zdroje. Týmto opatrením sa jej teda poskytla selektívna výhoda.

| (213) | Bez štátnej záruky by spoločnosť DPLP nemohla získať pôžičku za rovnakých podmienok. Belgické orgány usúdili, že trhové sadzby by boli vyššie až o 40 bázických bodov, zatiaľ čo poplatok uhradený štátu bol 25 bázických bodov. |
| --- | --- |

(213)

Bez štátnej záruky by spoločnosť DPLP nemohla získať pôžičku za rovnakých podmienok. Belgické orgány usúdili, že trhové sadzby by boli vyššie až o 40 bázických bodov, zatiaľ čo poplatok uhradený štátu bol 25 bázických bodov.

| (214) | V súlade s oznámením Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk (57) [bod 3.2 písm. d)], „znášanie rizika by sa za normálnych okolností malo kompenzovať primeraným poplatkom zo sumy záruky alebo protizáruky. Ak je cena za záruku prinajmenšom taká istá ako zodpovedajúca orientačná výška poplatku na finančných trhoch, záruka neobsahuje prvok pomoci. Ak sa na finančných trhoch nedá nájsť zodpovedajúca orientačná výška poplatku, celkové finančné náklady na pôžičku so zárukou, vrátane úrokovej sadzby pôžičky a poplatku za záruku, sa musia porovnať s trhovou cenou podobnej pôžičky, ktorá nie je zabezpečená zárukou.“ Keďže poplatok nie je podľa všetkého v súlade s trhom, vďaka štátnej záruke mohla spoločnosť DPLP získať financovanie za náklady nižšie, ako sú tie, ktoré by v podstate mala znášať. |
| --- | --- |

(214)

V súlade s oznámením Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk (57) [bod 3.2 písm. d)], „znášanie rizika by sa za normálnych okolností malo kompenzovať primeraným poplatkom zo sumy záruky alebo protizáruky. Ak je cena za záruku prinajmenšom taká istá ako zodpovedajúca orientačná výška poplatku na finančných trhoch, záruka neobsahuje prvok pomoci. Ak sa na finančných trhoch nedá nájsť zodpovedajúca orientačná výška poplatku, celkové finančné náklady na pôžičku so zárukou, vrátane úrokovej sadzby pôžičky a poplatku za záruku, sa musia porovnať s trhovou cenou podobnej pôžičky, ktorá nie je zabezpečená zárukou.“ Keďže poplatok nie je podľa všetkého v súlade s trhom, vďaka štátnej záruke mohla spoločnosť DPLP získať financovanie za náklady nižšie, ako sú tie, ktoré by v podstate mala znášať.

| (215) | Opatrením sa preto spoločnosti DPLP poskytla selektívna výhoda, ktorá sa rovná rozdielu medzi úrokovou sadzbou, ktorú by DPLP musela zaplatiť, keby nebolo štátnej záruky, a skutočnou úrokovou sadzbou zvýšenou o poplatok zaplatený za záruku. Získaná výhoda každoročne predstavovala 15 bázických bodov z nesplateného kapitálu. Výhodu teda možno odhadnúť na 1,5 mil. EUR za celé obdobie trvania pôžičky. |
| --- | --- |

(215)

Opatrením sa preto spoločnosti DPLP poskytla selektívna výhoda, ktorá sa rovná rozdielu medzi úrokovou sadzbou, ktorú by DPLP musela zaplatiť, keby nebolo štátnej záruky, a skutočnou úrokovou sadzbou zvýšenou o poplatok zaplatený za záruku. Získaná výhoda každoročne predstavovala 15 bázických bodov z nesplateného kapitálu. Výhodu teda možno odhadnúť na 1,5 mil. EUR za celé obdobie trvania pôžičky.

6.3.1.2.   Existencia štátnych zdrojov

| (216) | Ročná náhrada za SVHZ sa financovala z rozpočtu belgického štátu v súlade so zmluvami o výkone správy, ktoré spoločnosť DPLP postupne uzatvorila s belgickým štátom. Podľa informácií belgického štátu vklady uskutočnené v roku 1997 predstavujú v skutočnosti náhradu za SVHZ, a preto sú zahrnuté v tejto časti rozhodnutia. |
| --- | --- |

(216)

Ročná náhrada za SVHZ sa financovala z rozpočtu belgického štátu v súlade so zmluvami o výkone správy, ktoré spoločnosť DPLP postupne uzatvorila s belgickým štátom. Podľa informácií belgického štátu vklady uskutočnené v roku 1997 predstavujú v skutočnosti náhradu za SVHZ, a preto sú zahrnuté v tejto časti rozhodnutia.

| (217) | Daňové oslobodenia mali za následok zníženie daňových príjmov štátu, ktoré by štát dosiahol v prípade neexistencie uvedených oslobodení. Preto znamenajú prevod štátnych zdrojov, spôsobujúci belgickému štátu stratu z daňových príjmov. |
| --- | --- |

(217)

Daňové oslobodenia mali za následok zníženie daňových príjmov štátu, ktoré by štát dosiahol v prípade neexistencie uvedených oslobodení. Preto znamenajú prevod štátnych zdrojov, spôsobujúci belgickému štátu stratu z daňových príjmov.

| (218) | Nehnuteľnosti prevedené na spoločnosť DPLP predtým patrili štátu. Štát previedol vlastníctvo týchto nehnuteľností na DPLP, čím znížil svoje vlastné aktíva a zvýšil aktíva spoločnosti DPLP. Opatrenie preto predstavuje prevod štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(218)

Nehnuteľnosti prevedené na spoločnosť DPLP predtým patrili štátu. Štát previedol vlastníctvo týchto nehnuteľností na DPLP, čím znížil svoje vlastné aktíva a zvýšil aktíva spoločnosti DPLP. Opatrenie preto predstavuje prevod štátnych zdrojov.

| (219) | Záruku za pôžičku bezodplatne poskytol štát zo svojho rozpočtu, čím súčasne prevzal riziká spojené s pôžičkou; záruka preto predstavuje štátny zdroj vo forme zrieknutia sa príjmov. |
| --- | --- |

(219)

Záruku za pôžičku bezodplatne poskytol štát zo svojho rozpočtu, čím súčasne prevzal riziká spojené s pôžičkou; záruka preto predstavuje štátny zdroj vo forme zrieknutia sa príjmov.

| (220) | Príjmy zo služieb distribúcie listových zásielok nepredstavujú v súlade s rozsudkom vo veci Preussen Elektra (58) štátne príjmy, pretože ceny platené používateľmi sú financované z ich vlastných finančných prostriedkov, ktoré nepatria pod kontrolu štátu. |
| --- | --- |

(220)

Príjmy zo služieb distribúcie listových zásielok nepredstavujú v súlade s rozsudkom vo veci Preussen Elektra (58) štátne príjmy, pretože ceny platené používateľmi sú financované z ich vlastných finančných prostriedkov, ktoré nepatria pod kontrolu štátu.

| (221) | Na účely posúdenia zlučiteľnosti sa však príjmy priamo dávajú do súvisu s poskytovaním služby vo všeobecnom hospodárskom záujme v poštovom sektore, a preto sa musia zohľadniť v súlade s bodom 17 rámca pre SVHZ a článkom 7 smernice 97/67/ES pri určovaní nevyhnutnosti a primeranosti náhrady. |
| --- | --- |

(221)

Na účely posúdenia zlučiteľnosti sa však príjmy priamo dávajú do súvisu s poskytovaním služby vo všeobecnom hospodárskom záujme v poštovom sektore, a preto sa musia zohľadniť v súlade s bodom 17 rámca pre SVHZ a článkom 7 smernice 97/67/ES pri určovaní nevyhnutnosti a primeranosti náhrady.

6.3.1.3.   Narušenie hospodárskej súťaže a ovplyvnenie obchodu medzi členskými štátmi

| (222) | Opatrenia môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi z rovnakých dôvodov ako sú tie, ktoré sú uvedené v odôvodnení 156. |
| --- | --- |

(222)

Opatrenia môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi z rovnakých dôvodov ako sú tie, ktoré sú uvedené v odôvodnení 156.

6.3.1.4.   Zhrnutie opatrení pomoci

| (223) | Z dôvodov vysvetlených v odôvodneniach 193 až 222 nasledujúce opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ:






  a) | ročná náhrada za SVHZ (1992 – 2010); |
| --- | --- | --- |

(223)

Z dôvodov vysvetlených v odôvodneniach 193 až 222 nasledujúce opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ:

a)

ročná náhrada za SVHZ (1992 – 2010);

| b) | vklady uskutočnené v roku 1997; |
| --- | --- |

b)

vklady uskutočnené v roku 1997;

| c) | oslobodenie od dane z nehnuteľností (1992 – 2005); |
| --- | --- |

c)

oslobodenie od dane z nehnuteľností (1992 – 2005);

| d) | prevod nehnuteľností v roku 1992; |
| --- | --- |

d)

prevod nehnuteľností v roku 1992;

| e) | záruka poskytnutá štátom v roku 2004. |
| --- | --- |

e)

záruka poskytnutá štátom v roku 2004.

6.3.2.   Existujúca pomoc v zmysle článku 108 ods. 1 ZFEÚ

| (224) | Niektoré z opatrení skúmaných v tomto prípade by sa mohli považovať za existujúcu pomoc v zmysle článku 108 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(224)

Niektoré z opatrení skúmaných v tomto prípade by sa mohli považovať za existujúcu pomoc v zmysle článku 108 ods. 1 ZFEÚ.

6.3.2.1.   Oslobodenia od dane z príjmov právnických osôb a od dane z nehnuteľností

| (225) | Oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb a oslobodenie od dane z nehnuteľností boli spoločnosti DPLP poskytnuté v čase, keď bola orgánom verejnej správy, čiže pred rokom 1971, a ešte pred pristúpením Belgicka k EHS. Odvtedy nedošlo v ich prípade k žiadnej zmene. Tieto opatrenia preto predstavujú existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(225)

Oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb a oslobodenie od dane z nehnuteľností boli spoločnosti DPLP poskytnuté v čase, keď bola orgánom verejnej správy, čiže pred rokom 1971, a ešte pred pristúpením Belgicka k EHS. Odvtedy nedošlo v ich prípade k žiadnej zmene. Tieto opatrenia preto predstavujú existujúcu pomoc.

| (226) | Oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb bolo zrušené v roku 2005, zatiaľ čo oslobodenie od dane z nehnuteľností sa stále uplatňuje. |
| --- | --- |

(226)

Oslobodenie od dane z príjmov právnických osôb bolo zrušené v roku 2005, zatiaľ čo oslobodenie od dane z nehnuteľností sa stále uplatňuje.

6.3.2.2.   Liberalizácia poštového trhu

| (227) | Podľa belgických orgánov všetky opatrenia predchádzajúce liberalizácii poštových trhov v roku 1999 by sa mali považovať za existujúcu pomoc. Uvedené opatrenia sa však zaviedli v prospech všetkých činností spoločnosti DPLP pôsobiacej na konkurenčných trhoch (ako sú trhy distribúcie balíkov a finančných služieb) ešte pred nadobudnutím účinnosti smernice 97/67/ES v roku 1999. Na základe toho a v súlade s rozsudkom vo veci Alzetta
   (59) sa takáto pomoc nemôže považovať za pomoc, ktorá sa následkom vývoja vnútorného trhu stáva existujúcou pomocou: môže sa považovať za existujúcu pomoc pre daného príjemcu v rozsahu, v akom tento príjemca vykonával činnosti výhradne na trhoch, ktoré neboli v čase zavedenia opatrenia otvorené hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

(227)

Podľa belgických orgánov všetky opatrenia predchádzajúce liberalizácii poštových trhov v roku 1999 by sa mali považovať za existujúcu pomoc. Uvedené opatrenia sa však zaviedli v prospech všetkých činností spoločnosti DPLP pôsobiacej na konkurenčných trhoch (ako sú trhy distribúcie balíkov a finančných služieb) ešte pred nadobudnutím účinnosti smernice 97/67/ES v roku 1999. Na základe toho a v súlade s rozsudkom vo veci Alzetta
   (59) sa takáto pomoc nemôže považovať za pomoc, ktorá sa následkom vývoja vnútorného trhu stáva existujúcou pomocou: môže sa považovať za existujúcu pomoc pre daného príjemcu v rozsahu, v akom tento príjemca vykonával činnosti výhradne na trhoch, ktoré neboli v čase zavedenia opatrenia otvorené hospodárskej súťaži.

| (228) | Komisia preto nemôže s týmto argumentom súhlasiť. |
| --- | --- |

(228)

Komisia preto nemôže s týmto argumentom súhlasiť.

6.3.2.3.   Desaťročná premlčacia lehota

| (229) | S tvrdením, že desaťročná premlčacia lehota mala plynúť odo dňa začatia tohto konania vo veci formálneho zisťovania v roku 2009, tiež nemožno súhlasiť. Rozsudkom Všeobecného súdu vyneseným v roku 2009 sa nezrušila platnosť súboru predchádzajúcich úkonov prešetrovania. V rozsudku sa uvádza iba to, že tieto úkony mali podnietiť Komisiu k začatiu konania vo veci formálneho zisťovania (60). |
| --- | --- |

(229)

S tvrdením, že desaťročná premlčacia lehota mala plynúť odo dňa začatia tohto konania vo veci formálneho zisťovania v roku 2009, tiež nemožno súhlasiť. Rozsudkom Všeobecného súdu vyneseným v roku 2009 sa nezrušila platnosť súboru predchádzajúcich úkonov prešetrovania. V rozsudku sa uvádza iba to, že tieto úkony mali podnietiť Komisiu k začatiu konania vo veci formálneho zisťovania (60).

| (230) | Na druhej strane, keďže Komisia uskutočnila svoj prvý úkon prešetrovania 23. decembra 2002, keď zaslala belgickým orgánom svoju prvú žiadosť o informácie, opatrenia uskutočnené pred 23. decembrom 1992 by sa mali považovať za existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(230)

Na druhej strane, keďže Komisia uskutočnila svoj prvý úkon prešetrovania 23. decembra 2002, keď zaslala belgickým orgánom svoju prvú žiadosť o informácie, opatrenia uskutočnené pred 23. decembrom 1992 by sa mali považovať za existujúcu pomoc.

6.3.3.   Zlučiteľnosť náhrady za SVHZ v zmysle článku 106 ods. 2 ZFEÚ

| (231) | Zlučiteľnosť náhrady za SVHZ sa posudzuje podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ a rámca pre SVHZ. Rámec pre SVHZ je uplatniteľný od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti, t. j. od 29. novembra 2005. Keďže je predovšetkým kodifikáciou pravidiel, ktoré existovali už pred nadobudnutím jeho účinnosti, bude sa pri posudzovaní opatrení prijatých pred nadobudnutím jeho účinnosti odkazovať aj na tento rámec. |
| --- | --- |

(231)

Zlučiteľnosť náhrady za SVHZ sa posudzuje podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ a rámca pre SVHZ. Rámec pre SVHZ je uplatniteľný od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti, t. j. od 29. novembra 2005. Keďže je predovšetkým kodifikáciou pravidiel, ktoré existovali už pred nadobudnutím jeho účinnosti, bude sa pri posudzovaní opatrení prijatých pred nadobudnutím jeho účinnosti odkazovať aj na tento rámec.

6.3.3.1.   Rozsah posúdenia stanovený na základe poverenia udeleného zmluvami o výkone správy

| (232) | Vo svojich pripomienkach sa belgické orgány a spoločnosť DPLP ostro ohradili proti tomu, aby Komisia v súlade s prístupom, ktorý si predtým zvolila na účely posúdenia iných prípadov týkajúcich sa pomoci, ktorá bola v minulosti neoprávnene poskytnutá, uskutočnila všeobecnú analýzu akejkoľvek pomoci poskytnutej spoločnosti DPLP za celé obdobie na základe predpokladu, že sa z tejto pomoci bez rozdielu financovali všetky úlohy služby vo verejnom záujme, ktorými bol podnik poverený. Belgické orgány a DPLP poukázali na to, že na rozdiel od iných prípadov, v tomto prípade nimi uzatvorené zmluvy o výkone správy prísne vymedzujú rozsah činností spoločnosti DPLP, ktoré by mali byť podporené, ako aj súm pomoci, na poskytnutie ktorých sú tieto činnosti oprávnené (61). |
| --- | --- |

(232)

Vo svojich pripomienkach sa belgické orgány a spoločnosť DPLP ostro ohradili proti tomu, aby Komisia v súlade s prístupom, ktorý si predtým zvolila na účely posúdenia iných prípadov týkajúcich sa pomoci, ktorá bola v minulosti neoprávnene poskytnutá, uskutočnila všeobecnú analýzu akejkoľvek pomoci poskytnutej spoločnosti DPLP za celé obdobie na základe predpokladu, že sa z tejto pomoci bez rozdielu financovali všetky úlohy služby vo verejnom záujme, ktorými bol podnik poverený. Belgické orgány a DPLP poukázali na to, že na rozdiel od iných prípadov, v tomto prípade nimi uzatvorené zmluvy o výkone správy prísne vymedzujú rozsah činností spoločnosti DPLP, ktoré by mali byť podporené, ako aj súm pomoci, na poskytnutie ktorých sú tieto činnosti oprávnené (61).

| (233) | Komisia sa domnieva, že v uvedených zmluvách o výkone správy sú prísne vymedzené príslušné práva a povinnosti štátu a príjemcu pomoci prostredníctvom stanovenia parametrov na výpočet náhrady, na ktorú si príjemca môže uplatniť nárok v súvislosti s osobitnými činnosťami a obdobiami, ktoré sú v nich uvedené. Komisia preto založí svoje posúdenie na ustanoveniach jednotlivých zmlúv o výkone správy. |
| --- | --- |

(233)

Komisia sa domnieva, že v uvedených zmluvách o výkone správy sú prísne vymedzené príslušné práva a povinnosti štátu a príjemcu pomoci prostredníctvom stanovenia parametrov na výpočet náhrady, na ktorú si príjemca môže uplatniť nárok v súvislosti s osobitnými činnosťami a obdobiami, ktoré sú v nich uvedené. Komisia preto založí svoje posúdenie na ustanoveniach jednotlivých zmlúv o výkone správy.

| (234) | SVHZ, pri ktorých sa musí kontrolovať zlučiteľnosť pomoci, sú vymedzené v povereniach od členského štátu. Úlohy služby vo verejnom záujme, ktoré je spoločnosť DPLP povinná plniť, jej boli zverené opakovanými administratívnymi úkonmi, ktorými boli schválené zmluvy o výkone správy, ktoré uzatvorila so štátom približne raz za päť rokov. Tieto zmluvy rozvíjajú a dopĺňajú ustanovenia vnútroštátneho poštového zákona. |
| --- | --- |

(234)

SVHZ, pri ktorých sa musí kontrolovať zlučiteľnosť pomoci, sú vymedzené v povereniach od členského štátu. Úlohy služby vo verejnom záujme, ktoré je spoločnosť DPLP povinná plniť, jej boli zverené opakovanými administratívnymi úkonmi, ktorými boli schválené zmluvy o výkone správy, ktoré uzatvorila so štátom približne raz za päť rokov. Tieto zmluvy rozvíjajú a dopĺňajú ustanovenia vnútroštátneho poštového zákona.

| (235) | Každá opakovane uzatváraná zmluva o výkone správy predstavuje osobitné poverenie, v ktorom sú opísané úlohy služby vo verejnom záujme, ktoré je spoločnosť DPLP povinná plniť a v ktorom je stanovená doba trvania poverenia, ako aj parametre, na základe ktorých sa vyratúva náhrada, ktorú má štát uhradiť. V zmluvách o výkone správy sú spresnené činnosti, ktoré sa zohľadňujú pri výpočte výšky finančnej náhrady poskytovanej štátom. |
| --- | --- |

(235)

Každá opakovane uzatváraná zmluva o výkone správy predstavuje osobitné poverenie, v ktorom sú opísané úlohy služby vo verejnom záujme, ktoré je spoločnosť DPLP povinná plniť a v ktorom je stanovená doba trvania poverenia, ako aj parametre, na základe ktorých sa vyratúva náhrada, ktorú má štát uhradiť. V zmluvách o výkone správy sú spresnené činnosti, ktoré sa zohľadňujú pri výpočte výšky finančnej náhrady poskytovanej štátom.

| (236) | Zlučiteľnosť opatrení pomoci by sa mala posudzovať podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ, pretože náhrada sa poskytla na účely financovania nákladov vzniknutých pri plnení úloh služby vo verejnom záujme. Náhrada by mala byť zlučiteľná vtedy, keď nadmerne nekompenzuje dodatočné náklady, ktoré znáša spoločnosť DPLP pri plnení úloh služby vo verejnom záujme, ktorými bola poverená zmluvami o výkone správy, vrátane primeraného zisku. Každá nadmerná náhrada sa bude musieť vrátiť. |
| --- | --- |

(236)

Zlučiteľnosť opatrení pomoci by sa mala posudzovať podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ, pretože náhrada sa poskytla na účely financovania nákladov vzniknutých pri plnení úloh služby vo verejnom záujme. Náhrada by mala byť zlučiteľná vtedy, keď nadmerne nekompenzuje dodatočné náklady, ktoré znáša spoločnosť DPLP pri plnení úloh služby vo verejnom záujme, ktorými bola poverená zmluvami o výkone správy, vrátane primeraného zisku. Každá nadmerná náhrada sa bude musieť vrátiť.

| (237) | Do rozsahu posúdenia nadmernej náhrady sú zahrnuté SVHZ, pre ktoré ustanovenia opakovane uzatváraných zmlúv o výkone správy ustanovujú náhradu. |
| --- | --- |

(237)

Do rozsahu posúdenia nadmernej náhrady sú zahrnuté SVHZ, pre ktoré ustanovenia opakovane uzatváraných zmlúv o výkone správy ustanovujú náhradu.

| (238) | Treba poznamenať, že ustanovenia opakovaných zmlúv o výkone správy vykazujú niekoľko rozdielov. Nadmerná náhrada by sa preto mala vypočítať na základe osobitných parametrov stanovených v každej jednej zmluve. |
| --- | --- |

(238)

Treba poznamenať, že ustanovenia opakovaných zmlúv o výkone správy vykazujú niekoľko rozdielov. Nadmerná náhrada by sa preto mala vypočítať na základe osobitných parametrov stanovených v každej jednej zmluve.

| (239) | V prvej zmluve o výkone správy (1992 – 1996) sa náhrada za SVHZ vzťahuje na všetky služby vo verejnom záujme. Ustanovenia tejto prvej zmluvy o výkone správy nerozdeľujú náhradu medzi jednotlivé služby vo verejnom záujme podľa toho, či sa za ne môže alebo nemôže žiadať náhrada v zmysle uvedenej zmluvy. |
| --- | --- |

(239)

V prvej zmluve o výkone správy (1992 – 1996) sa náhrada za SVHZ vzťahuje na všetky služby vo verejnom záujme. Ustanovenia tejto prvej zmluvy o výkone správy nerozdeľujú náhradu medzi jednotlivé služby vo verejnom záujme podľa toho, či sa za ne môže alebo nemôže žiadať náhrada v zmysle uvedenej zmluvy.

| (240) | Náhrada stanovená v tejto zmluve by preto mala znamenať náhradu, ktorá pokrýva dodatočné náklady súvisiace s plnením všetkých úloh služby vo verejnom záujme bez rozdielu. Kontrola možnej nadmernej náhrady sa bude teda vzťahovať na všetky úlohy služby vo verejnom záujme: univerzálnu poštovú službu (záväzok univerzálnej služby – ZUS) a distribúciu tlače a ďalšie úlohy, ktorými bola poverená spoločnosť DPLP. |
| --- | --- |

(240)

Náhrada stanovená v tejto zmluve by preto mala znamenať náhradu, ktorá pokrýva dodatočné náklady súvisiace s plnením všetkých úloh služby vo verejnom záujme bez rozdielu. Kontrola možnej nadmernej náhrady sa bude teda vzťahovať na všetky úlohy služby vo verejnom záujme: univerzálnu poštovú službu (záväzok univerzálnej služby – ZUS) a distribúciu tlače a ďalšie úlohy, ktorými bola poverená spoločnosť DPLP.

| (241) | Na rozdiel od prvej zmluvy o výkone správy, v druhej, tretej a štvrtej zmluve o výkone správy je pomoc vyhradená pre určité SVHZ, ktoré sú v nej vymedzené. Náhradu možno žiadať za tieto SVHZ: distribúciu denníkov a periodík, ako aj ďalšie služby vo verejnom záujme vymenované v odôvodnení 33. Zmluvy o výkone správy obsahujú ustanovenia, ktoré vymedzujú služby, na ktoré sa poskytuje pomoc: článok 7 druhej zmluvy o výkone správy, článok 15 tretej zmluvy o výkone správy a články 12 a 13 štvrtej zmluvy o výkone správy. |
| --- | --- |

(241)

Na rozdiel od prvej zmluvy o výkone správy, v druhej, tretej a štvrtej zmluve o výkone správy je pomoc vyhradená pre určité SVHZ, ktoré sú v nej vymedzené. Náhradu možno žiadať za tieto SVHZ: distribúciu denníkov a periodík, ako aj ďalšie služby vo verejnom záujme vymenované v odôvodnení 33. Zmluvy o výkone správy obsahujú ustanovenia, ktoré vymedzujú služby, na ktoré sa poskytuje pomoc: článok 7 druhej zmluvy o výkone správy, článok 15 tretej zmluvy o výkone správy a články 12 a 13 štvrtej zmluvy o výkone správy.

| (242) | Naopak za univerzálnu poštovú službu sa podľa zmlúv o výkone správy, s výnimkou prvej zmluvy, neposkytuje žiadna náhrada. |
| --- | --- |

(242)

Naopak za univerzálnu poštovú službu sa podľa zmlúv o výkone správy, s výnimkou prvej zmluvy, neposkytuje žiadna náhrada.

| (243) | Náklady a príjmy súvisiace s univerzálnou poštovou službou nie sú teda pri výpočte nadmernej náhrady zohľadnené, v relevantných prípadoch s výnimkou nadmerného zisku pochádzajúceho z vyhradeného sektora (62). |
| --- | --- |

(243)

Náklady a príjmy súvisiace s univerzálnou poštovou službou nie sú teda pri výpočte nadmernej náhrady zohľadnené, v relevantných prípadoch s výnimkou nadmerného zisku pochádzajúceho z vyhradeného sektora (62).

6.3.3.2.   Výpočet nadmernej náhrady

| (244) | Kvôli rozdielom medzi povereniami službou vo verejnom záujme uvedenými v odôvodneniach 239 až 243 sa možná nadmerná náhrada v prípade prvej zmluvy o výkone správy vypočítava inak ako v prípade následných zmlúv. |
| --- | --- |

(244)

Kvôli rozdielom medzi povereniami službou vo verejnom záujme uvedenými v odôvodneniach 239 až 243 sa možná nadmerná náhrada v prípade prvej zmluvy o výkone správy vypočítava inak ako v prípade následných zmlúv.

| (245) | Okrem pokrytia nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme ustanovuje rámec pre SVHZ aj primeranú mieru návratnosti (63). |
| --- | --- |

(245)

Okrem pokrytia nákladov vzniknutých pri plnení záväzkov služby vo verejnom záujme ustanovuje rámec pre SVHZ aj primeranú mieru návratnosti (63).

| (246) | V bode 18 rámca pre SVHZ sa ustanovuje, že primeraný zisk „by mal znamenať mieru návratnosti vlastného kapitálu, ktorá zohľadňuje riziko alebo neprítomnosť rizika v podniku z dôvodu zásahu členského štátu, najmä ak mu udelil výhradné alebo osobitné práva. Táto miera normálne neprekračuje priemernú mieru v danom sektore za posledné roky. V sektoroch, v ktorých nie je žiaden podnik porovnateľný s podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, môže byť uskutočnené porovnanie s podnikmi nachádzajúcimi sa v ostatných členských štátoch alebo prípadne v iných sektoroch za predpokladu, že je zohľadnený osobitný charakter každého sektora. Pri kalkulovaní primeraného zisku môžu členské štáty zaviesť stimulujúce kritériá týkajúce sa najmä kvality poskytovanej služby a prírastkov produktívnej účinnosti“. |
| --- | --- |

(246)

V bode 18 rámca pre SVHZ sa ustanovuje, že primeraný zisk „by mal znamenať mieru návratnosti vlastného kapitálu, ktorá zohľadňuje riziko alebo neprítomnosť rizika v podniku z dôvodu zásahu členského štátu, najmä ak mu udelil výhradné alebo osobitné práva. Táto miera normálne neprekračuje priemernú mieru v danom sektore za posledné roky. V sektoroch, v ktorých nie je žiaden podnik porovnateľný s podnikom povereným poskytovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, môže byť uskutočnené porovnanie s podnikmi nachádzajúcimi sa v ostatných členských štátoch alebo prípadne v iných sektoroch za predpokladu, že je zohľadnený osobitný charakter každého sektora. Pri kalkulovaní primeraného zisku môžu členské štáty zaviesť stimulujúce kritériá týkajúce sa najmä kvality poskytovanej služby a prírastkov produktívnej účinnosti“.

| (247) | Musí sa teda zvoliť relevantná miera primeraného zisku so zreteľom na rôzne parametre, najmä na priemernú mieru v danom sektore, riziko spojené s činnosťami podniku a poprípade na stimulujúce kritériá súvisiace s danou spoločnosťou. |
| --- | --- |

(247)

Musí sa teda zvoliť relevantná miera primeraného zisku so zreteľom na rôzne parametre, najmä na priemernú mieru v danom sektore, riziko spojené s činnosťami podniku a poprípade na stimulujúce kritériá súvisiace s danou spoločnosťou.

| (248) | Pri stanovovaní primeraného zisku sa Komisia opierala o viaceré štúdie odborníkov, ktoré sú podrobnejšie vysvetlené ďalej v texte. Na základe štúdií a miery rizika stanovenej v jednotlivých zmluvách o výkone správy Komisia určila pre spoločnosť DPLP rozsah úrovní primeraného zisku, ktorá sa týka jednak distribúcie listových zásielok a jednak distribúcie tlače pre každú zo štyroch zmlúv o výkone správy. Tieto štúdie majú spoločné to, že sa pokúšajú vymedziť skupiny podnikov dostatočne porovnateľných z hľadiska činností a rizikového profilu v porovnaní s predmetným tradičným prevádzkovateľom poštových služieb a stanoviť pre tohto prevádzkovateľa referenčnú úroveň zisku založenú na ziskoch zistených v porovnateľných podnikoch. |
| --- | --- |

(248)

Pri stanovovaní primeraného zisku sa Komisia opierala o viaceré štúdie odborníkov, ktoré sú podrobnejšie vysvetlené ďalej v texte. Na základe štúdií a miery rizika stanovenej v jednotlivých zmluvách o výkone správy Komisia určila pre spoločnosť DPLP rozsah úrovní primeraného zisku, ktorá sa týka jednak distribúcie listových zásielok a jednak distribúcie tlače pre každú zo štyroch zmlúv o výkone správy. Tieto štúdie majú spoločné to, že sa pokúšajú vymedziť skupiny podnikov dostatočne porovnateľných z hľadiska činností a rizikového profilu v porovnaní s predmetným tradičným prevádzkovateľom poštových služieb a stanoviť pre tohto prevádzkovateľa referenčnú úroveň zisku založenú na ziskoch zistených v porovnateľných podnikoch.

| (249) | Pokiaľ ide najmä o riziko, Komisia by chcela zdôrazniť, že počas celého skúmaného obdobia spoločnosť DPLP čelila slabej, resp. neexistujúcej hospodárskej súťaži pri väčšine svojich činností, pretože mala monopol chránený zákonom (tento monopol sa vzťahuje na väčšinu služieb distribúcie poštových zásielok), čiže mala dominantné postavenie na trhu vyznačujúce sa veľmi veľkými trhovými podielmi a prekážkami vstupu na trh v podobe dotovania cien, ktoré sú nižšie ako náklady (napr. distribúcia tlače). Podľa Komisie by sa mal tento aspekt zohľadniť vo všetkých porovnávacích štúdiách zahŕňajúcich spoločnosti, ktoré mali pri zabezpečovaní podobných služieb, aké zabezpečuje spoločnosť DPLP, vykonávať svoju činnosť v konkurenčnom prostredí. |
| --- | --- |

(249)

Pokiaľ ide najmä o riziko, Komisia by chcela zdôrazniť, že počas celého skúmaného obdobia spoločnosť DPLP čelila slabej, resp. neexistujúcej hospodárskej súťaži pri väčšine svojich činností, pretože mala monopol chránený zákonom (tento monopol sa vzťahuje na väčšinu služieb distribúcie poštových zásielok), čiže mala dominantné postavenie na trhu vyznačujúce sa veľmi veľkými trhovými podielmi a prekážkami vstupu na trh v podobe dotovania cien, ktoré sú nižšie ako náklady (napr. distribúcia tlače). Podľa Komisie by sa mal tento aspekt zohľadniť vo všetkých porovnávacích štúdiách zahŕňajúcich spoločnosti, ktoré mali pri zabezpečovaní podobných služieb, aké zabezpečuje spoločnosť DPLP, vykonávať svoju činnosť v konkurenčnom prostredí.

| (250) | Okrem toho miera vystavovania sa riziku u tradičného prevádzkovateľa poštových služieb závisí najmä od charakteristík regulačného mechanizmu zavedeného orgánmi verejnej moci. |
| --- | --- |

(250)

Okrem toho miera vystavovania sa riziku u tradičného prevádzkovateľa poštových služieb závisí najmä od charakteristík regulačného mechanizmu zavedeného orgánmi verejnej moci.

| (251) | Pokiaľ ide o oblasť distribúcie listových zásielok, kde sa záväzok univerzálnej služby spoločnosti DPLP financoval najmä prostredníctvom cien známok (64), Komisia sa domnieva, že riziko sa značne líši v závislosti od toho, či cenu známok celkove upravil regulačný orgán (napríklad na začiatku každého roka alebo jednoducho vždy, keď to bolo potrebné) na účely nepretržitého pokrytia čistých nákladov na záväzok univerzálnej služby alebo či boli ceny známok (65) dopredu stanovené na dlhé obdobie (napríklad na štyri alebo päť rokov) v rámci dlhodobej zmluvy (66). Prvý spôsob regulácie cien predstavuje pre podnik dosť nízke riziko, pokiaľ sa ceny známok upravujú s určitou pravidelnosťou tak, aby sa zachovala stála finančná rovnováha medzi príjmami a nákladmi. Tento typ regulácie chráni spoločnosť pred nestálosťou ziskových marží. S druhým spôsobom je spojené väčšie riziko, pretože prevádzkovateľa dlhodobo vystavuje dôsledkom výkyvov v nákladoch a príjmoch. |
| --- | --- |

(251)

Pokiaľ ide o oblasť distribúcie listových zásielok, kde sa záväzok univerzálnej služby spoločnosti DPLP financoval najmä prostredníctvom cien známok (64), Komisia sa domnieva, že riziko sa značne líši v závislosti od toho, či cenu známok celkove upravil regulačný orgán (napríklad na začiatku každého roka alebo jednoducho vždy, keď to bolo potrebné) na účely nepretržitého pokrytia čistých nákladov na záväzok univerzálnej služby alebo či boli ceny známok (65) dopredu stanovené na dlhé obdobie (napríklad na štyri alebo päť rokov) v rámci dlhodobej zmluvy (66). Prvý spôsob regulácie cien predstavuje pre podnik dosť nízke riziko, pokiaľ sa ceny známok upravujú s určitou pravidelnosťou tak, aby sa zachovala stála finančná rovnováha medzi príjmami a nákladmi. Tento typ regulácie chráni spoločnosť pred nestálosťou ziskových marží. S druhým spôsobom je spojené väčšie riziko, pretože prevádzkovateľa dlhodobo vystavuje dôsledkom výkyvov v nákladoch a príjmoch.

| (252) | Podobne v prípade distribúcie tlače (záväzok univerzálnej služby financovaný prostredníctvom finančných náhrad) je podstatný rozdiel v tom, či sa náhrada vypočítava na základe skutočných čistých nákladov (skutočne vynaložených čistých náklady) alebo predpokladaných čistých nákladov za dlhšie obdobie. Napríklad pri náhrade vyplácanej vo forme paušálnej sumy pokrývajúcej očakávané čisté náklady za budúce dlhé obdobie je prevádzkovateľ vystavený všetkým výkyvom v príjmoch a nákladoch. Prevádzkovateľ je potom vystavený väčšiemu riziku než v prípade úplnej náhrady na základe nákladov a príjmov stanovených a posteriori. |
| --- | --- |

(252)

Podobne v prípade distribúcie tlače (záväzok univerzálnej služby financovaný prostredníctvom finančných náhrad) je podstatný rozdiel v tom, či sa náhrada vypočítava na základe skutočných čistých nákladov (skutočne vynaložených čistých náklady) alebo predpokladaných čistých nákladov za dlhšie obdobie. Napríklad pri náhrade vyplácanej vo forme paušálnej sumy pokrývajúcej očakávané čisté náklady za budúce dlhé obdobie je prevádzkovateľ vystavený všetkým výkyvom v príjmoch a nákladoch. Prevádzkovateľ je potom vystavený väčšiemu riziku než v prípade úplnej náhrady na základe nákladov a príjmov stanovených a posteriori.

| (253) | Ak je služba vo verejnom záujme na základe zmluvy medzi prevádzkovateľom a orgánmi verejnej moci spojená s určitou mierou rizika, napríklad preto, lebo tradičného prevádzkovateľa vystavuje značným výkyvom v príjmoch a nákladoch, primeraný zisk, na ktorý má tradičný prevádzkovateľ nárok, musí byť úmerný zodpovedajúcej miere podstupovaného rizika. Naopak ak služba vo verejnom záujme na základe zmluvy medzi tradičným prevádzkovateľom a orgánmi verejnej moci nie je spojená so značným rizikom, povolený primeraný zisk musí byť tiež malý. |
| --- | --- |

(253)

Ak je služba vo verejnom záujme na základe zmluvy medzi prevádzkovateľom a orgánmi verejnej moci spojená s určitou mierou rizika, napríklad preto, lebo tradičného prevádzkovateľa vystavuje značným výkyvom v príjmoch a nákladoch, primeraný zisk, na ktorý má tradičný prevádzkovateľ nárok, musí byť úmerný zodpovedajúcej miere podstupovaného rizika. Naopak ak služba vo verejnom záujme na základe zmluvy medzi tradičným prevádzkovateľom a orgánmi verejnej moci nie je spojená so značným rizikom, povolený primeraný zisk musí byť tiež malý.

| (254) | Komisia okrem toho zistila, že úroveň rizika podstúpeného spoločnosťou a výška náhrad, na ktoré má táto spoločnosť nárok za zvýšenie efektívnosti, spolu úzko súvisia. Orgány verejnej moci môžu napríklad dopredu vymedziť výšku fixnej náhrady, ktorá predpokladá a zahŕňa zvýšenie efektívnosti, ktoré by mal podnik bežne dosiahnuť počas trvania poverenia. Tým, že je spoločnosť na základe zmluvy vystavená všetkým výkyvom v nákladoch a príjmoch, sa podnecuje k tomu, aby sa stala výkonnejšou a zlepšila nákladovú efektívnosť. Súčasne je vystavená väčšiemu riziku. Riziko a stimuly na zvýšenie efektívnosti sa do istej miery vyrovnávajú. Rovnako cenový strop vopred stanovený na dlhé obdobie bežne podnecuje k väčšej efektívnosti, ale pre dotknutú spoločnosť je aj riskantnejší. |
| --- | --- |

(254)

Komisia okrem toho zistila, že úroveň rizika podstúpeného spoločnosťou a výška náhrad, na ktoré má táto spoločnosť nárok za zvýšenie efektívnosti, spolu úzko súvisia. Orgány verejnej moci môžu napríklad dopredu vymedziť výšku fixnej náhrady, ktorá predpokladá a zahŕňa zvýšenie efektívnosti, ktoré by mal podnik bežne dosiahnuť počas trvania poverenia. Tým, že je spoločnosť na základe zmluvy vystavená všetkým výkyvom v nákladoch a príjmoch, sa podnecuje k tomu, aby sa stala výkonnejšou a zlepšila nákladovú efektívnosť. Súčasne je vystavená väčšiemu riziku. Riziko a stimuly na zvýšenie efektívnosti sa do istej miery vyrovnávajú. Rovnako cenový strop vopred stanovený na dlhé obdobie bežne podnecuje k väčšej efektívnosti, ale pre dotknutú spoločnosť je aj riskantnejší.

| (255) | Pri skúmaní problematiky primeraného zisku spoločnosti DPLP sa Komisia opiera o viaceré štúdie odborníkov: |
| --- | --- |

(255)

Pri skúmaní problematiky primeraného zisku spoločnosti DPLP sa Komisia opiera o viaceré štúdie odborníkov:

| (256) | Štúdia WIK: V rámci veci C 36/07, konania vo veci štátnej pomoci týkajúceho sa nemeckého prevádzkovateľa poštových služieb Deutsche Post AG (ďalej len „DP“), Komisia požiadala spoločnosť WIK Consult, aby vypracovala štúdiu o vhodnej úrovni primeraného zisku pre tradičných prevádzkovateľov poštových služieb (67) (ďalej len „štúdia WIK“). Relevantné aspekty štúdie WIK boli Belgicku oznámené 25. marca 2010 a 7. februára 2011. Komisia dostala pripomienky Belgicka k štúdii WIK 23. apríla 2010 a 1. marca 2011. |
| --- | --- |

(256)

Štúdia WIK: V rámci veci C 36/07, konania vo veci štátnej pomoci týkajúceho sa nemeckého prevádzkovateľa poštových služieb Deutsche Post AG (ďalej len „DP“), Komisia požiadala spoločnosť WIK Consult, aby vypracovala štúdiu o vhodnej úrovni primeraného zisku pre tradičných prevádzkovateľov poštových služieb (67) (ďalej len „štúdia WIK“). Relevantné aspekty štúdie WIK boli Belgicku oznámené 25. marca 2010 a 7. februára 2011. Komisia dostala pripomienky Belgicka k štúdii WIK 23. apríla 2010 a 1. marca 2011.

| (257) | Štúdia Deloitte: Dňa 23. apríla Komisia dostala štúdiu agentúry Deloitte (68) (ďalej len „štúdia Deloitte“), v ktorej táto agentúra uviedla svoj názor na úroveň primeraného zisku, ktorá by sa mala schváliť pre univerzálne služby spoločnosti DP. Táto štúdia bola zaslaná Belgicku 9. decembra 2011. Komisia dostala pripomienky od Belgicka k štúdii Deloitte 26. decembra 2011. |
| --- | --- |

(257)

Štúdia Deloitte: Dňa 23. apríla Komisia dostala štúdiu agentúry Deloitte (68) (ďalej len „štúdia Deloitte“), v ktorej táto agentúra uviedla svoj názor na úroveň primeraného zisku, ktorá by sa mala schváliť pre univerzálne služby spoločnosti DP. Táto štúdia bola zaslaná Belgicku 9. decembra 2011. Komisia dostala pripomienky od Belgicka k štúdii Deloitte 26. decembra 2011.

| (258) | Štúdia CRA: Dňa 1. marca 2011 Belgicko predložilo štúdiu spoločnosti Charles Rivers Associates (69) spochybňujúcu štúdiu WIK (ďalej len „CRA“). |
| --- | --- |

(258)

Štúdia CRA: Dňa 1. marca 2011 Belgicko predložilo štúdiu spoločnosti Charles Rivers Associates (69) spochybňujúcu štúdiu WIK (ďalej len „CRA“).

| (259) | V tejto štúdii spoločnosť WIK vymedzuje referenčný primeraný zisk pre spoločnosť DP. Najprv konkrétne analyzuje úlohy a riziká vlastné spoločnosti DP a potom usudzuje, že táto spoločnosť zabezpečuje najmä rutinné úlohy a je vystavená obmedzenému podnikateľskému riziku (70). Na základe tejto analýzy WIK vybrala podniky slúžiace na porovnanie, inými slovami určila zloženie referenčných skupín, pomocou ktorých sa bude dať odvodiť referenčný primeraný zisk. Všeobecne WIK zdôrazňuje, že prijatý postup posúdenia je v súlade so zásadami vzorovej metodiky používanej na určenie referenčných hodnôt návratnosti pri transferovom oceňovaní (71). Takáto metodika sa uplatňuje nielen vo vnútroštátnych nariadeniach o transferovom oceňovaní, ale aj v zásadách OECD v oblasti transferového oceňovania (ďalej len zásady OECD) (72). |
| --- | --- |

(259)

V tejto štúdii spoločnosť WIK vymedzuje referenčný primeraný zisk pre spoločnosť DP. Najprv konkrétne analyzuje úlohy a riziká vlastné spoločnosti DP a potom usudzuje, že táto spoločnosť zabezpečuje najmä rutinné úlohy a je vystavená obmedzenému podnikateľskému riziku (70). Na základe tejto analýzy WIK vybrala podniky slúžiace na porovnanie, inými slovami určila zloženie referenčných skupín, pomocou ktorých sa bude dať odvodiť referenčný primeraný zisk. Všeobecne WIK zdôrazňuje, že prijatý postup posúdenia je v súlade so zásadami vzorovej metodiky používanej na určenie referenčných hodnôt návratnosti pri transferovom oceňovaní (71). Takáto metodika sa uplatňuje nielen vo vnútroštátnych nariadeniach o transferovom oceňovaní, ale aj v zásadách OECD v oblasti transferového oceňovania (ďalej len zásady OECD) (72).

| (260) | WIK zohľadňuje niekoľko nástrojov merania ziskovosti a rozlišuje medzi mierou vnútornej návratnosti (IRR), ktorá je založená na peňažných tokoch a pokladá sa za teoreticky správny nástroj ziskovosti, a ostatnými ukazovateľmi získanými z účtovných údajov (miera návratnosti), ako sú rentabilita investovaného kapitálu (ROCE), rentabilita vlastného kapitálu (ROE), rentabilita aktív (ROA) a rentabilita tržieb (ROS) (73). Ako je vysvetlené v kapitole 5 štúdie, WIK v tomto navrhuje použiť v tomto prípade ROS ako ukazovateľ ziskovosti. Jednou z výhod tohto nástroja je, že je založený len na účtovných údajoch o zisku (EBIT (74)) a o odbyte, čo sú dve položky, ktoré sa v účtovníctve spoločnosti dajú ľahko zistiť. Okrem toho pri použití ROS nie je potrebné odhadnúť aktíva a prideliť ich k jednotlivým službám, čo by bolo nutné v prípade referenčného ukazovateľa založeného na kapitále, ako sú ROE a ROCE, čo je zvyčajne ťažká úloha. WIK tiež upozorňuje, že referenčný ukazovateľ založený na ROS sa odporúča v prípade, keď podniky slúžiace na porovnanie a spoločnosť, ktorej sa týka porovnávacia štúdia, patria do toho istého odvetvia/priemyselného sektora, čo zaručuje rovnorodosť štruktúry EBIT a odbytu. |
| --- | --- |

(260)

WIK zohľadňuje niekoľko nástrojov merania ziskovosti a rozlišuje medzi mierou vnútornej návratnosti (IRR), ktorá je založená na peňažných tokoch a pokladá sa za teoreticky správny nástroj ziskovosti, a ostatnými ukazovateľmi získanými z účtovných údajov (miera návratnosti), ako sú rentabilita investovaného kapitálu (ROCE), rentabilita vlastného kapitálu (ROE), rentabilita aktív (ROA) a rentabilita tržieb (ROS) (73). Ako je vysvetlené v kapitole 5 štúdie, WIK v tomto navrhuje použiť v tomto prípade ROS ako ukazovateľ ziskovosti. Jednou z výhod tohto nástroja je, že je založený len na účtovných údajoch o zisku (EBIT (74)) a o odbyte, čo sú dve položky, ktoré sa v účtovníctve spoločnosti dajú ľahko zistiť. Okrem toho pri použití ROS nie je potrebné odhadnúť aktíva a prideliť ich k jednotlivým službám, čo by bolo nutné v prípade referenčného ukazovateľa založeného na kapitále, ako sú ROE a ROCE, čo je zvyčajne ťažká úloha. WIK tiež upozorňuje, že referenčný ukazovateľ založený na ROS sa odporúča v prípade, keď podniky slúžiace na porovnanie a spoločnosť, ktorej sa týka porovnávacia štúdia, patria do toho istého odvetvia/priemyselného sektora, čo zaručuje rovnorodosť štruktúry EBIT a odbytu.

| (261) | Pokiaľ ide o zloženie referenčnej skupiny, spoločnosť WIK dospela k záveru, že nevyhnutne treba nájsť kompromis medzi porovnateľnosťou podnikov obsiahnutých vo vzorke a veľkosťou tejto vzorky. Namieta proti zahrnutiu tradičných európskych prevádzkovateľov poštových služieb do vzorky, pretože ich ceny boli regulované na trhu, ktorý vo väčšine krajín nebol počas celého skúmaného obdobia otvorený hospodárskej súťaži. Z tohto dôvodu je počet spoločností, ktoré priamo konkurujú tradičným prevádzkovateľom poštových služieb, dosť obmedzený. Sú to predovšetkým malé spoločnosti. V záujme získania vyváženej skupiny porovnateľných podnikov spoločnosť WIK zahrnula do vzorky priamych konkurentov na vnútroštátnych trhoch a veľké nadnárodné subjekty, ako sú medzinárodné spoločnosti poskytujúce expresné balíkové služby (UPS, FedEx, DHL), ktoré vykonávajú rizikovejšie a kapitálovo náročnejšie činnosti než tradičný prevádzkovateľ poštových služieb na chránenom vnútroštátnom trhu. |
| --- | --- |

(261)

Pokiaľ ide o zloženie referenčnej skupiny, spoločnosť WIK dospela k záveru, že nevyhnutne treba nájsť kompromis medzi porovnateľnosťou podnikov obsiahnutých vo vzorke a veľkosťou tejto vzorky. Namieta proti zahrnutiu tradičných európskych prevádzkovateľov poštových služieb do vzorky, pretože ich ceny boli regulované na trhu, ktorý vo väčšine krajín nebol počas celého skúmaného obdobia otvorený hospodárskej súťaži. Z tohto dôvodu je počet spoločností, ktoré priamo konkurujú tradičným prevádzkovateľom poštových služieb, dosť obmedzený. Sú to predovšetkým malé spoločnosti. V záujme získania vyváženej skupiny porovnateľných podnikov spoločnosť WIK zahrnula do vzorky priamych konkurentov na vnútroštátnych trhoch a veľké nadnárodné subjekty, ako sú medzinárodné spoločnosti poskytujúce expresné balíkové služby (UPS, FedEx, DHL), ktoré vykonávajú rizikovejšie a kapitálovo náročnejšie činnosti než tradičný prevádzkovateľ poštových služieb na chránenom vnútroštátnom trhu.

| (262) | Pokiaľ ide o otázku kompromisu medzi porovnateľnosťou a veľkosťou vzorky, spoločnosť WIK uvažuje o troch referenčných skupinách: i) referenčnej skupine I alebo užšom sektore balíkových zásielok, ktorý zahŕňa spoločnosti, ktoré pôsobia najmä ako poskytovatelia balíkových služieb (10 spoločností považovaných za vysoko porovnateľné s poskytovateľmi univerzálnej poštovej služby); ii) referenčnej skupine II alebo širšom sektore balíkových zásielok, ktorý zahŕňa spoločnosti, ktorých hlavná činnosť by sa mohla vzťahovať na iné služby, ako sú poštové služby (26 spoločností s trocha nižšou mierou porovnateľnosti), a iii) referenčnej skupine III, ktorá zahŕňa aj spoločnosti zo sektora pozemnej dopravy (1 163 spoločností s nízkou mierou porovnateľnosti) (75). Podľa spoločnosti WIK tento prístup zvyšuje štatistickú platnosť účelovej porovnávacej štúdie. |
| --- | --- |

(262)

Pokiaľ ide o otázku kompromisu medzi porovnateľnosťou a veľkosťou vzorky, spoločnosť WIK uvažuje o troch referenčných skupinách: i) referenčnej skupine I alebo užšom sektore balíkových zásielok, ktorý zahŕňa spoločnosti, ktoré pôsobia najmä ako poskytovatelia balíkových služieb (10 spoločností považovaných za vysoko porovnateľné s poskytovateľmi univerzálnej poštovej služby); ii) referenčnej skupine II alebo širšom sektore balíkových zásielok, ktorý zahŕňa spoločnosti, ktorých hlavná činnosť by sa mohla vzťahovať na iné služby, ako sú poštové služby (26 spoločností s trocha nižšou mierou porovnateľnosti), a iii) referenčnej skupine III, ktorá zahŕňa aj spoločnosti zo sektora pozemnej dopravy (1 163 spoločností s nízkou mierou porovnateľnosti) (75). Podľa spoločnosti WIK tento prístup zvyšuje štatistickú platnosť účelovej porovnávacej štúdie.

| (263) | Jedno z kritérií výberu uplatnených na všetky referenčné skupiny sa týka veľkosti spoločnosti; zohľadnené boli iba spoločnosti, ktorých príjmy presahujú 3 mil. EUR (76). Pokiaľ ide o obdobie, na ktoré sa vzťahujú údaje, spoľahlivé údaje boli k dispozícii iba za obdobie rokov 1998 – 2007 a za obdobie rokov 1990 – 1997 (77) boli použité retrospektívne výpočty. |
| --- | --- |

(263)

Jedno z kritérií výberu uplatnených na všetky referenčné skupiny sa týka veľkosti spoločnosti; zohľadnené boli iba spoločnosti, ktorých príjmy presahujú 3 mil. EUR (76). Pokiaľ ide o obdobie, na ktoré sa vzťahujú údaje, spoľahlivé údaje boli k dispozícii iba za obdobie rokov 1998 – 2007 a za obdobie rokov 1990 – 1997 (77) boli použité retrospektívne výpočty.

| (264) | Okrem toho spoločnosť WIK prevzala analýzu použitú pri transferovom oceňovaní, pričom sa opierala o koncepciu medzikvartilového rozpätia (78), aby zmiernila vplyv extrémnych hodnôt a určila úroveň primeraného zisku. |
| --- | --- |

(264)

Okrem toho spoločnosť WIK prevzala analýzu použitú pri transferovom oceňovaní, pričom sa opierala o koncepciu medzikvartilového rozpätia (78), aby zmiernila vplyv extrémnych hodnôt a určila úroveň primeraného zisku.

| (265) | Spoločnosť WIK získala tieto výsledky za obdobie rokov 1998 – 2007:






  a) | referenčná skupina I: 25. percentil rovnajúci sa – 0,42 %, 75. percentil rovnajúci sa 6,72 % a medián (50. percentil) rovnajúci sa 3,86 %; |
| --- | --- | --- |

(265)

Spoločnosť WIK získala tieto výsledky za obdobie rokov 1998 – 2007:

a)

referenčná skupina I: 25. percentil rovnajúci sa – 0,42 %, 75. percentil rovnajúci sa 6,72 % a medián (50. percentil) rovnajúci sa 3,86 %;

| b) | referenčná skupina II: 25. percentil rovnajúci sa 0,45 %, 75. percentil rovnajúci sa 6,77 % a medián (50. percentil) rovnajúci sa 3,48 %; |
| --- | --- |

b)

referenčná skupina II: 25. percentil rovnajúci sa 0,45 %, 75. percentil rovnajúci sa 6,77 % a medián (50. percentil) rovnajúci sa 3,48 %;

| c) | referenčná skupina III: 25. percentil rovnajúci sa 0,64 %, 75. percentil rovnajúci sa 5,57 % a medián (50. percentil) rovnajúci sa 2,59 %. |
| --- | --- |

c)

referenčná skupina III: 25. percentil rovnajúci sa 0,64 %, 75. percentil rovnajúci sa 5,57 % a medián (50. percentil) rovnajúci sa 2,59 %.

| (266) | Spoločnosť WIK usudzuje, že širší sektor balíkových zásielok alebo referenčná skupina II je najvhodnejšou referenčnou skupinou, pretože dosiahnuté výsledky sú v porovnaní s druhou referenčnou skupinou (užší sektor balíkových zásielok) relatívne stabilné a tento sektor je funkčne bližší činnostiam v oblasti listových zásielok a balíkových zásielok než druhá referenčná skupina (sektor pozemnej dopravy). |
| --- | --- |

(266)

Spoločnosť WIK usudzuje, že širší sektor balíkových zásielok alebo referenčná skupina II je najvhodnejšou referenčnou skupinou, pretože dosiahnuté výsledky sú v porovnaní s druhou referenčnou skupinou (užší sektor balíkových zásielok) relatívne stabilné a tento sektor je funkčne bližší činnostiam v oblasti listových zásielok a balíkových zásielok než druhá referenčná skupina (sektor pozemnej dopravy).

| (267) | Ďalšia úprava sa uskutočnila s cieľom určiť hornú hranicu primeraného zisku spoločnosti DP, založenú na analýze podnikateľského rizika, ktorému bola spoločnosť vystavená v porovnaní s referenčnou skupinou. Na tomto základe WIK navrhuje ako hornú hranicu primeraného zisku spoločnosti DP hodnotu 3,48 %, ktorá zodpovedá mediánovej ROS referenčnej skupiny II. Tým, že si spoločnosť WIK zvolila za hornú hodnotu primeraného zisku radšej medián než 75. percentil, chce zohľadniť skutočnosť, že spoločnosti zahrnuté vo vzorke na seba berú väčšie riziko než tradiční prevádzkovatelia poštových služieb, keďže im neboli poskytnuté žiadne osobitné práva. |
| --- | --- |

(267)

Ďalšia úprava sa uskutočnila s cieľom určiť hornú hranicu primeraného zisku spoločnosti DP, založenú na analýze podnikateľského rizika, ktorému bola spoločnosť vystavená v porovnaní s referenčnou skupinou. Na tomto základe WIK navrhuje ako hornú hranicu primeraného zisku spoločnosti DP hodnotu 3,48 %, ktorá zodpovedá mediánovej ROS referenčnej skupiny II. Tým, že si spoločnosť WIK zvolila za hornú hodnotu primeraného zisku radšej medián než 75. percentil, chce zohľadniť skutočnosť, že spoločnosti zahrnuté vo vzorke na seba berú väčšie riziko než tradiční prevádzkovatelia poštových služieb, keďže im neboli poskytnuté žiadne osobitné práva.

| (268) | Belgické orgány usúdili, že metodika použitá v správe spoločnosti WIK bola nesprávna, a 23. apríla 2010, 1. marca 2011, 14. júna 2011, 5. augusta 2011, 10. augusta 2011, 14. decembra 2011 a 19. decembra 2011 predložili viacero dokumentov (listy, stanoviská a správy) popierajúcich prístup použitý v správe spoločnosti WIK a predkladajú svoju vlastnú metódu určenia referenčného primeraného zisku. |
| --- | --- |

(268)

Belgické orgány usúdili, že metodika použitá v správe spoločnosti WIK bola nesprávna, a 23. apríla 2010, 1. marca 2011, 14. júna 2011, 5. augusta 2011, 10. augusta 2011, 14. decembra 2011 a 19. decembra 2011 predložili viacero dokumentov (listy, stanoviská a správy) popierajúcich prístup použitý v správe spoločnosti WIK a predkladajú svoju vlastnú metódu určenia referenčného primeraného zisku.

| (269) | Vo svojom stanovisku zaslanom 5. augusta 2011 belgické orgány v podstate tvrdia, že vzorka použitá v štúdii WIK nebola reprezentatívna z hľadiska činnosti, veľkosti, rizikového profilu a referenčného obdobia. Belgicko preto tvrdí, že je veľmi ťažké uznať relevantnosť vzorky na základe kritérií vysvetlených v bode 18 rámca pre SVHZ. |
| --- | --- |

(269)

Vo svojom stanovisku zaslanom 5. augusta 2011 belgické orgány v podstate tvrdia, že vzorka použitá v štúdii WIK nebola reprezentatívna z hľadiska činnosti, veľkosti, rizikového profilu a referenčného obdobia. Belgicko preto tvrdí, že je veľmi ťažké uznať relevantnosť vzorky na základe kritérií vysvetlených v bode 18 rámca pre SVHZ.

| (270) | V tom istom stanovisku Belgicko tiež tvrdí, že by bolo logické rozlišovať medzi ziskovými maržami činností, ktoré sa vyznačujú podstatne rozdielnou mierou rizika: belgické orgány tvrdia, že ak sú distribúcia tlače a distribúcia listových zásielok činnosti s rozdielnym rizikovým profilom, potom by sa mali použiť rozdielne úrovne primeraného zisku. |
| --- | --- |

(270)

V tom istom stanovisku Belgicko tiež tvrdí, že by bolo logické rozlišovať medzi ziskovými maržami činností, ktoré sa vyznačujú podstatne rozdielnou mierou rizika: belgické orgány tvrdia, že ak sú distribúcia tlače a distribúcia listových zásielok činnosti s rozdielnym rizikovým profilom, potom by sa mali použiť rozdielne úrovne primeraného zisku.

| (271) | Belgické orgány navyše tvrdia, že činnosti spoločnosti DPLP majú výhodu zvýšenia produktivity a Komisia by to mala zohľadniť pri určovaní miery primeranej návratnosti kapitálu, ako je ustanovené v bode 18 rámca pre SVHZ. Belgické orgány zdôrazňujú, že po tom, čo bola spoločnosť DPLP veľmi dlho stratová, sa po mnohých reformách stala ziskovou. Náklady spoločnosti DPLP sa znížili najmä vďaka zatvoreniu poštových úradov. Päťdesiatpercentný podiel súkromných investorov od roku 2006 viedol k vzniku novej kultúry zameranej na efektívnosť. Podľa belgických orgánov by sa takéto zvýšenie efektívnosti malo zohľadniť pri určovaní miery návratnosti kapitálu, ktorú možno povoliť spoločnosti DPLP. |
| --- | --- |

(271)

Belgické orgány navyše tvrdia, že činnosti spoločnosti DPLP majú výhodu zvýšenia produktivity a Komisia by to mala zohľadniť pri určovaní miery primeranej návratnosti kapitálu, ako je ustanovené v bode 18 rámca pre SVHZ. Belgické orgány zdôrazňujú, že po tom, čo bola spoločnosť DPLP veľmi dlho stratová, sa po mnohých reformách stala ziskovou. Náklady spoločnosti DPLP sa znížili najmä vďaka zatvoreniu poštových úradov. Päťdesiatpercentný podiel súkromných investorov od roku 2006 viedol k vzniku novej kultúry zameranej na efektívnosť. Podľa belgických orgánov by sa takéto zvýšenie efektívnosti malo zohľadniť pri určovaní miery návratnosti kapitálu, ktorú možno povoliť spoločnosti DPLP.

| (272) | Dňa 1. marca 2011 belgické orgány zaslali Komisii správu vypracovanú spoločnosťou Charles River Associates (CRA), ktorá kriticky hodnotí štúdiu WIK a navrhuje inú metódu na určenie primeraného zisku spoločnosti DPLP. |
| --- | --- |

(272)

Dňa 1. marca 2011 belgické orgány zaslali Komisii správu vypracovanú spoločnosťou Charles River Associates (CRA), ktorá kriticky hodnotí štúdiu WIK a navrhuje inú metódu na určenie primeraného zisku spoločnosti DPLP.

| (273) | Pokiaľ ide o zloženie vzorky, spoločnosť CRA tvrdí, že všetky tri vzorky spoločnosti WIK zahŕňajú veľa malých spoločností, ktorých rizikové profily nie sú porovnateľné s rizikovým profilom veľkého prevádzkovateľa poštových služieb. Spoločnosť CRA preto spochybňuje závery WIK tvrdením, že poskytovanie služieb v oblasti listových zásielok uvedeným tradičným prevádzkovateľom poštových služieb so sebou nesie nízke riziko a spoločnosti obsiahnuté v referenčných skupinách umožňujú vykonať riadne porovnania. |
| --- | --- |

(273)

Pokiaľ ide o zloženie vzorky, spoločnosť CRA tvrdí, že všetky tri vzorky spoločnosti WIK zahŕňajú veľa malých spoločností, ktorých rizikové profily nie sú porovnateľné s rizikovým profilom veľkého prevádzkovateľa poštových služieb. Spoločnosť CRA preto spochybňuje závery WIK tvrdením, že poskytovanie služieb v oblasti listových zásielok uvedeným tradičným prevádzkovateľom poštových služieb so sebou nesie nízke riziko a spoločnosti obsiahnuté v referenčných skupinách umožňujú vykonať riadne porovnania.

| (274) | Spoločnosť CRA predovšetkým upozorňuje na zhodu medzi štruktúrou nákladov podniku (z hľadiska pomeru fixných a variabilných nákladov) a podstúpeným obchodným rizikom. Poukazuje na to, že prevádzkovateľ poštových služieb, ktorý na seba berie záväzok univerzálnej služby, má väčšie fixné náklady, a je teda viac vystavený poklesu dopytu ako spoločnosť, ktorej fixné náklady sú nižšie. Okrem toho spoločnosť CRA poukazuje na rozdiel v ROS medzi malými a veľkými spoločnosťami skupín spoločnosti WIK (79), ktorý podľa nej napovedá o existencii systematických rozdielov medzi malými spoločnosťami zameranými na balíkové zásielky a najväčšími spoločnosťami, ako sú UPS a FedEX, ktoré sa údajne dajú vysvetliť rozdielnou štruktúrou nákladov. |
| --- | --- |

(274)

Spoločnosť CRA predovšetkým upozorňuje na zhodu medzi štruktúrou nákladov podniku (z hľadiska pomeru fixných a variabilných nákladov) a podstúpeným obchodným rizikom. Poukazuje na to, že prevádzkovateľ poštových služieb, ktorý na seba berie záväzok univerzálnej služby, má väčšie fixné náklady, a je teda viac vystavený poklesu dopytu ako spoločnosť, ktorej fixné náklady sú nižšie. Okrem toho spoločnosť CRA poukazuje na rozdiel v ROS medzi malými a veľkými spoločnosťami skupín spoločnosti WIK (79), ktorý podľa nej napovedá o existencii systematických rozdielov medzi malými spoločnosťami zameranými na balíkové zásielky a najväčšími spoločnosťami, ako sú UPS a FedEX, ktoré sa údajne dajú vysvetliť rozdielnou štruktúrou nákladov.

| (275) | Spoločnosť CRA zároveň podrobnejšie analyzuje charakteristické črty niektorých malých spoločností zameraných na balíkové zásielky, ktoré sú zahrnuté v referenčnej skupine I spoločnosti WIK, a usudzuje, že ich rizikový profil nie je porovnateľný s rizikovým profilom veľkého prevádzkovateľa poštových služieb. Spoločnosť CRA sa tiež domnieva, že veľkosť tejto vzorky, ktorá je už aj tak ťažko porovnateľná, by sa nemala zväčšiť o podniky, ktoré sú ešte menej porovnateľné. |
| --- | --- |

(275)

Spoločnosť CRA zároveň podrobnejšie analyzuje charakteristické črty niektorých malých spoločností zameraných na balíkové zásielky, ktoré sú zahrnuté v referenčnej skupine I spoločnosti WIK, a usudzuje, že ich rizikový profil nie je porovnateľný s rizikovým profilom veľkého prevádzkovateľa poštových služieb. Spoločnosť CRA sa tiež domnieva, že veľkosť tejto vzorky, ktorá je už aj tak ťažko porovnateľná, by sa nemala zväčšiť o podniky, ktoré sú ešte menej porovnateľné.

| (276) | Spoločnosť CRA odmieta tvrdenie spoločnosti WIK, že tradiční európski prevádzkovatelia poštových služieb by nemali byť do vzorky zahrnutí, pretože ich zisky neurčila hospodárska súťaž, ale cenová regulácia, pričom hrozí riziko, že títo tradiční prevádzkovatelia poštových služieb mohli vďaka tejto cenovej regulácii dosiahnuť nadmerný zisk. Spoločnosť CRA tvrdí, že keď spoločnosť WIK odmieta zahrnúť do porovnania iných tradičných prevádzkovateľov poštových služieb, opiera sa o teoretický predpoklad, že títo tradiční prevádzkovatelia mohli uplatňovať nadmerné ceny, ale na podporu svojho vyhlásenia nepredložila žiadne empirické dôkazy. V tejto súvislosti spoločnosť CRA zdôrazňuje, že z hľadiska mechanizmov cenovej regulácie uplatňovaných vo viacerých členských štátoch, akým je stanovenie hornej cenovej hranice (80), zaznamenané vysoké zisky sú skôr výsledkom vyššej produktivity ako vysokých cien. |
| --- | --- |

(276)

Spoločnosť CRA odmieta tvrdenie spoločnosti WIK, že tradiční európski prevádzkovatelia poštových služieb by nemali byť do vzorky zahrnutí, pretože ich zisky neurčila hospodárska súťaž, ale cenová regulácia, pričom hrozí riziko, že títo tradiční prevádzkovatelia poštových služieb mohli vďaka tejto cenovej regulácii dosiahnuť nadmerný zisk. Spoločnosť CRA tvrdí, že keď spoločnosť WIK odmieta zahrnúť do porovnania iných tradičných prevádzkovateľov poštových služieb, opiera sa o teoretický predpoklad, že títo tradiční prevádzkovatelia mohli uplatňovať nadmerné ceny, ale na podporu svojho vyhlásenia nepredložila žiadne empirické dôkazy. V tejto súvislosti spoločnosť CRA zdôrazňuje, že z hľadiska mechanizmov cenovej regulácie uplatňovaných vo viacerých členských štátoch, akým je stanovenie hornej cenovej hranice (80), zaznamenané vysoké zisky sú skôr výsledkom vyššej produktivity ako vysokých cien.

| (277) | Spoločnosť CRA tvrdí, že prirodzenou metódou výpočtu primeranej ziskovej marže pre spoločnosť DPLP na záväzky služby vo verejnom záujme je výpočet na základe dostupných údajov o dosiahnutých ziskových maržiach na poštové činnosti iných prevádzkovateľov poštových služieb v západnej Európe. Táto metóda je o to prirodzenejšia, že uvedené služby vo verejnom záujme sú predovšetkým listové služby a údaje o dosiahnutých ziskových maržiach na činnosti poštového charakteru iných prevádzkovateľov poštových služieb v západnej Európe sú priamo dostupné a nesvedčia o žiadnej príliš miernej regulácii. |
| --- | --- |

(277)

Spoločnosť CRA tvrdí, že prirodzenou metódou výpočtu primeranej ziskovej marže pre spoločnosť DPLP na záväzky služby vo verejnom záujme je výpočet na základe dostupných údajov o dosiahnutých ziskových maržiach na poštové činnosti iných prevádzkovateľov poštových služieb v západnej Európe. Táto metóda je o to prirodzenejšia, že uvedené služby vo verejnom záujme sú predovšetkým listové služby a údaje o dosiahnutých ziskových maržiach na činnosti poštového charakteru iných prevádzkovateľov poštových služieb v západnej Európe sú priamo dostupné a nesvedčia o žiadnej príliš miernej regulácii.

| (278) | Spoločnosť CRA predovšetkým tvrdí, že analýza by mala vychádzať z dosiahnutých marží EBIT (ROS) na poštové činnosti prevádzkovateľov poštových služieb v západnej Európe, ktorí predkladajú odvetvové informácie o maržiach EBIT na ich poštové činnosti alebo (ak odvetvové informácie o maržiach EBIT neboli predložené) o celkových maržiach EBIT prevádzkovateľov poštových služieb v západnej Európe, ktorí získavajú viac ako 75 % svojich príjmov z poštových služieb. Spoločnosť CRA vylučuje zo vzorky prevádzkovateľov z východnej Európy z dôvodu ich relatívnej neefektívnosti v porovnaní s prevádzkovateľmi poštových služieb zo západnej Európy. |
| --- | --- |

(278)

Spoločnosť CRA predovšetkým tvrdí, že analýza by mala vychádzať z dosiahnutých marží EBIT (ROS) na poštové činnosti prevádzkovateľov poštových služieb v západnej Európe, ktorí predkladajú odvetvové informácie o maržiach EBIT na ich poštové činnosti alebo (ak odvetvové informácie o maržiach EBIT neboli predložené) o celkových maržiach EBIT prevádzkovateľov poštových služieb v západnej Európe, ktorí získavajú viac ako 75 % svojich príjmov z poštových služieb. Spoločnosť CRA vylučuje zo vzorky prevádzkovateľov z východnej Európy z dôvodu ich relatívnej neefektívnosti v porovnaní s prevádzkovateľmi poštových služieb zo západnej Európy.

| (279) | Následkom toho je analýza spoločnosti CRA založená na vzorke 11 prevádzkovateľov poštových služieb zo západnej Európy za obdobie rokov 2002 – 2009 (celkovo 73 pozorovaní). Priemerná ROS tejto vzorky je [...] %, medián je [...] % a 75. percentil sa rovná [...] % (81). Spoločnosť CRA vypočítala aj useknutý priemer ([...] %) a Winsorov priemer ([...] %), ktoré rovnako ako medián nie sú dotknuté extrémnymi hodnotami (82). |
| --- | --- |

(279)

Následkom toho je analýza spoločnosti CRA založená na vzorke 11 prevádzkovateľov poštových služieb zo západnej Európy za obdobie rokov 2002 – 2009 (celkovo 73 pozorovaní). Priemerná ROS tejto vzorky je [...] %, medián je [...] % a 75. percentil sa rovná [...] % (81). Spoločnosť CRA vypočítala aj useknutý priemer ([...] %) a Winsorov priemer ([...] %), ktoré rovnako ako medián nie sú dotknuté extrémnymi hodnotami (82).

| (280) | Pokiaľ ide o definíciu referenčnej hodnoty pre primeranú ziskovú maržu, spoločnosť CRA tvrdí, že použitie priemerných hodnôt spôsobuje metodologické problémy. Vysvetľuje, že z dôvodu výkyvov v ziskových maržiach pozorovaných vo vzorke by kritický prah vymedzujúci nadmernú ziskovosť mal byť vyšší ako priemer alebo ako akýkoľvek iný parameter polohy a mohol by sa napríklad rovnať 75. percentilu. Podľa spoločnosti CRA je tento prístup v súlade s metódou použitou v zisťovaniach zameraných na transferové oceňovanie a je založený na rozpätí (napr. medzikvartilové rozpätie alebo iné percentily). |
| --- | --- |

(280)

Pokiaľ ide o definíciu referenčnej hodnoty pre primeranú ziskovú maržu, spoločnosť CRA tvrdí, že použitie priemerných hodnôt spôsobuje metodologické problémy. Vysvetľuje, že z dôvodu výkyvov v ziskových maržiach pozorovaných vo vzorke by kritický prah vymedzujúci nadmernú ziskovosť mal byť vyšší ako priemer alebo ako akýkoľvek iný parameter polohy a mohol by sa napríklad rovnať 75. percentilu. Podľa spoločnosti CRA je tento prístup v súlade s metódou použitou v zisťovaniach zameraných na transferové oceňovanie a je založený na rozpätí (napr. medzikvartilové rozpätie alebo iné percentily).

| (281) | Dňa 14. decembra 2011 belgické orgány predložili Komisii dokument, v ktorom uvádzajú stanovisko DPLP k rizikám, ktorým sú vystavení poštoví prevádzkovatelia, a navrhujú metodiku na vypracovanie nástroja na výpočet prémie za riziko, ktorý by po pripočítaní k rentabilite tržieb bez rizika poskytol primeranú mieru ROS. |
| --- | --- |

(281)

Dňa 14. decembra 2011 belgické orgány predložili Komisii dokument, v ktorom uvádzajú stanovisko DPLP k rizikám, ktorým sú vystavení poštoví prevádzkovatelia, a navrhujú metodiku na vypracovanie nástroja na výpočet prémie za riziko, ktorý by po pripočítaní k rentabilite tržieb bez rizika poskytol primeranú mieru ROS.

| (282) | Dokument nevysvetľuje, ako by mohla byť v tomto prípade vymedzená bezriziková zisková marža (vyjadrená ako ROS), a nevyslovuje sa zreteľne k tomu, aká presne by mala byť primeraná ROS na základe navrhnutej metodiky. Analýza je skôr postavená na posúdení rôznych rizík a na výpočte prémie za riziko, ktorá zohľadňuje všetky typy rizík. |
| --- | --- |

(282)

Dokument nevysvetľuje, ako by mohla byť v tomto prípade vymedzená bezriziková zisková marža (vyjadrená ako ROS), a nevyslovuje sa zreteľne k tomu, aká presne by mala byť primeraná ROS na základe navrhnutej metodiky. Analýza je skôr postavená na posúdení rôznych rizík a na výpočte prémie za riziko, ktorá zohľadňuje všetky typy rizík.

| (283) | Belgické orgány uprednostňujú najmä tri veľké kategórie rizika – odvetvové riziko, riziko spojené so službou a zmluvné riziko – a obvyklé typy rizika pre každú kategóriu, ktorým sú vystavení prevádzkovatelia poštových služieb. Metodika určenia výšky prémie za riziko predpokladá: i) vymedzenie pojmu „maximálna prémia za riziko“ (83); ii) rozdelenie zohľadneného obdobia na zmluvné obdobia, aby sa vymedzili riziká spojené s každou jednou zmluvou, iii) použitie na posúdenie jednotlivých rizík vzťahujúcich sa na jednotlivé obdobia jednoduchú stupnicu (nízke, stredné a vysoké riziko), iv) prevedenie známok udelených jednotlivým rizikám na celkovú známku každej z troch kategórií rizík a v) prevedenie celkových známok na prémiu za riziko, ktorej výška bude predstavovať celkovú prémiu za riziko. |
| --- | --- |

(283)

Belgické orgány uprednostňujú najmä tri veľké kategórie rizika – odvetvové riziko, riziko spojené so službou a zmluvné riziko – a obvyklé typy rizika pre každú kategóriu, ktorým sú vystavení prevádzkovatelia poštových služieb. Metodika určenia výšky prémie za riziko predpokladá: i) vymedzenie pojmu „maximálna prémia za riziko“ (83); ii) rozdelenie zohľadneného obdobia na zmluvné obdobia, aby sa vymedzili riziká spojené s každou jednou zmluvou, iii) použitie na posúdenie jednotlivých rizík vzťahujúcich sa na jednotlivé obdobia jednoduchú stupnicu (nízke, stredné a vysoké riziko), iv) prevedenie známok udelených jednotlivým rizikám na celkovú známku každej z troch kategórií rizík a v) prevedenie celkových známok na prémiu za riziko, ktorej výška bude predstavovať celkovú prémiu za riziko.

| (284) | Okrem toho sa udelia známky, aby sa preukázalo, že spoločnosť DPLP je vystavená väčším rizikám, ako sú priemerné riziká. Belgické orgány nástoja na tom, že spoločnosť DPLP čelí riziku spojenému s väčšími objemami, pretože získava väčší podiel príjmov zo svojej „poštovej“ činnosti a pretože vykazuje väčšiu stabilitu nákladov v dôsledku väčšieho podielu fixných nákladov, ako je priemer. Ďalším typom rizika, ktoré sa v prípade DPLP považuje za vyššie, je riziko spojené s bezpečnosťou. Podľa analýzy je to spôsobené tým, že spoločnosť DPLP je jedným z mála európskych poštových prevádzkovateľov, ktorí doručujú peňažné dôchodkové dávky domov. |
| --- | --- |

(284)

Okrem toho sa udelia známky, aby sa preukázalo, že spoločnosť DPLP je vystavená väčším rizikám, ako sú priemerné riziká. Belgické orgány nástoja na tom, že spoločnosť DPLP čelí riziku spojenému s väčšími objemami, pretože získava väčší podiel príjmov zo svojej „poštovej“ činnosti a pretože vykazuje väčšiu stabilitu nákladov v dôsledku väčšieho podielu fixných nákladov, ako je priemer. Ďalším typom rizika, ktoré sa v prípade DPLP považuje za vyššie, je riziko spojené s bezpečnosťou. Podľa analýzy je to spôsobené tým, že spoločnosť DPLP je jedným z mála európskych poštových prevádzkovateľov, ktorí doručujú peňažné dôchodkové dávky domov.

| (285) | Na základe posúdenia jednotlivých rizík belgické orgány dospeli k záveru, že štvrtá zmluva o výkone správy predstavuje vysokú úroveň rizika pri všetkých troch typoch rizika, zatiaľ čo prvá, druhá a tretia zmluva sa vyznačujú priemernou úrovňou rizika (pričom jedinou výnimkou je odvetvové riziko, ktoré sa v prípade prvej zmluvy považuje za nízke). Belgické orgány uvádzajú ďalšie príklady spôsobu prevedenia uvedenej klasifikácie rôznych rizík na rizikovú prirážku, pričom pri „maximálnej rizikovej prirážke“ sa opiera o rôzne hodnoty. |
| --- | --- |

(285)

Na základe posúdenia jednotlivých rizík belgické orgány dospeli k záveru, že štvrtá zmluva o výkone správy predstavuje vysokú úroveň rizika pri všetkých troch typoch rizika, zatiaľ čo prvá, druhá a tretia zmluva sa vyznačujú priemernou úrovňou rizika (pričom jedinou výnimkou je odvetvové riziko, ktoré sa v prípade prvej zmluvy považuje za nízke). Belgické orgány uvádzajú ďalšie príklady spôsobu prevedenia uvedenej klasifikácie rôznych rizík na rizikovú prirážku, pričom pri „maximálnej rizikovej prirážke“ sa opiera o rôzne hodnoty.

| (286) | Štúdia Deloitte uvedená v odôvodnení 257 sa zhoduje so štúdiou WIK v niekoľkých bodoch:






  1. | pri oboch štúdiách sa použila rovnaká metodika vyhľadania spoločností, ktoré sú porovnateľné z hľadiska funkcií a rizika, v databázach finančných údajov; |
| --- | --- | --- |

(286)

Štúdia Deloitte uvedená v odôvodnení 257 sa zhoduje so štúdiou WIK v niekoľkých bodoch:

1.

pri oboch štúdiách sa použila rovnaká metodika vyhľadania spoločností, ktoré sú porovnateľné z hľadiska funkcií a rizika, v databázach finančných údajov;

| 2. | pri oboch štúdiách bolo navrhnuté použiť ROS ako najvhodnejšie referenčné meradlo na určenie referenčného zisku (v dôsledku nedostatku údajov, rozdielov v účtovnom spracovaní medzi jednotlivými spoločnosťami); |
| --- | --- |

2.

pri oboch štúdiách bolo navrhnuté použiť ROS ako najvhodnejšie referenčné meradlo na určenie referenčného zisku (v dôsledku nedostatku údajov, rozdielov v účtovnom spracovaní medzi jednotlivými spoločnosťami);

| 3. | nakoniec sa zo skupiny porovnateľných podnikov vylúčili poskytovatelia univerzálnej poštovej služby, pretože pôsobia hlavne na regulovaných trhoch a vzťahujú sa na ne výhradné práva. |
| --- | --- |

3.

nakoniec sa zo skupiny porovnateľných podnikov vylúčili poskytovatelia univerzálnej poštovej služby, pretože pôsobia hlavne na regulovaných trhoch a vzťahujú sa na ne výhradné práva.

| (287) | Pokiaľ ide o skupinu porovnateľných podnikov, hlavný rozdiel medzi štúdiou WIK a štúdiou Deloitte sa týka veľkosti zohľadnených spoločností. Spoločnosť Deloitte zahrnula do svojej vzorky iba tie spoločnosti, ktorých ročný príjem je vyšší ako 100 mil. EUR (84). Toto obmedzenie sa vysvetľuje analýzou špecifík činností spojených s poskytovaním univerzálnej služby a so súvisiacimi obchodnými a trhovými rizikami, ktorú táto spoločnosť uskutočnila (85). |
| --- | --- |

(287)

Pokiaľ ide o skupinu porovnateľných podnikov, hlavný rozdiel medzi štúdiou WIK a štúdiou Deloitte sa týka veľkosti zohľadnených spoločností. Spoločnosť Deloitte zahrnula do svojej vzorky iba tie spoločnosti, ktorých ročný príjem je vyšší ako 100 mil. EUR (84). Toto obmedzenie sa vysvetľuje analýzou špecifík činností spojených s poskytovaním univerzálnej služby a so súvisiacimi obchodnými a trhovými rizikami, ktorú táto spoločnosť uskutočnila (85).

| (288) | Spoločnosť Deloitte sa predovšetkým domnieva, že spoločnosti zo sektora poštových a balíkových služieb, ktoré prevádzkujú rozsiahle a komplexné zberné a distribučné siete, sú primerane porovnateľné so spoločnosťou DP. So zreteľom na úspory z rozsahu, štruktúry a hustoty, ktoré prevládajú v poštových sieťach, a na vysoký podiel prevádzkových nákladov v porovnaní s kapitálovými nákladmi, ako aj na súvisiace riziká (akým je riziko spojené s objemom, riziko nahradenia elektronickou poštou) sú na účely porovnania vhodnejšie veľké podniky poskytujúce viacero produktov v sektore poštových a balíkových služieb. Vhodné na porovnanie sú v menšej miere aj spoločnosti zamerané na nákladnú dopravu a logistiku, pretože používajú rovnaké aktíva. |
| --- | --- |

(288)

Spoločnosť Deloitte sa predovšetkým domnieva, že spoločnosti zo sektora poštových a balíkových služieb, ktoré prevádzkujú rozsiahle a komplexné zberné a distribučné siete, sú primerane porovnateľné so spoločnosťou DP. So zreteľom na úspory z rozsahu, štruktúry a hustoty, ktoré prevládajú v poštových sieťach, a na vysoký podiel prevádzkových nákladov v porovnaní s kapitálovými nákladmi, ako aj na súvisiace riziká (akým je riziko spojené s objemom, riziko nahradenia elektronickou poštou) sú na účely porovnania vhodnejšie veľké podniky poskytujúce viacero produktov v sektore poštových a balíkových služieb. Vhodné na porovnanie sú v menšej miere aj spoločnosti zamerané na nákladnú dopravu a logistiku, pretože používajú rovnaké aktíva.

| (289) | Spoločnosť Deloitte porovnáva svoju vzorku so vzorkou referenčnej skupiny II spoločnosti WIK, aby objasnila význam veľkosti spoločností. Upozorňuje, že priemerná ROS vo vzorke spoločnosti WIK sa výrazne líši medzi skupinami spoločností rôznej veľkosti (ktorá sa odvodí od počtu zamestnancov) (86). Spoločnosť Deloitte tvrdí, že v jej vzorke (založenej na väčších spoločnostiach) naopak nejestvuje žiadna úzka spojitosť medzi veľkosťou spoločností a ROS. |
| --- | --- |

(289)

Spoločnosť Deloitte porovnáva svoju vzorku so vzorkou referenčnej skupiny II spoločnosti WIK, aby objasnila význam veľkosti spoločností. Upozorňuje, že priemerná ROS vo vzorke spoločnosti WIK sa výrazne líši medzi skupinami spoločností rôznej veľkosti (ktorá sa odvodí od počtu zamestnancov) (86). Spoločnosť Deloitte tvrdí, že v jej vzorke (založenej na väčších spoločnostiach) naopak nejestvuje žiadna úzka spojitosť medzi veľkosťou spoločností a ROS.

| (290) | Pokiaľ ide o proces výberu vzorky, spoločnosť Deloitte zakladá svoju analýzu na 7 poštových a balíkových spoločnostiach, 18 logistických spoločnostiach a 19 spoločnostiach zameraných na nákladnú dopravu. Pokiaľ ide o sektor poštových a balíkových služieb, malá skupina siedmich porovnateľných spoločností zahŕňa veľkých nadnárodných prevádzkovateľov expresných balíkových služieb ako UPS, FedEx a TNT Express, ako aj zopár ďalších prevádzkovateľov poštových služieb pochádzajúcich najmä zo Spojených štátov a zo Spojeného kráľovstva (87). Všetky údaje sa v podstate vzťahujú na obdobie rokov 1990 – 2007, ale údaje za prvé roky sú veľmi obmedzené a spoločnosť Deloitte sa preto domnieva, že výsledky za tieto roky sú menej spoľahlivé (88). |
| --- | --- |

(290)

Pokiaľ ide o proces výberu vzorky, spoločnosť Deloitte zakladá svoju analýzu na 7 poštových a balíkových spoločnostiach, 18 logistických spoločnostiach a 19 spoločnostiach zameraných na nákladnú dopravu. Pokiaľ ide o sektor poštových a balíkových služieb, malá skupina siedmich porovnateľných spoločností zahŕňa veľkých nadnárodných prevádzkovateľov expresných balíkových služieb ako UPS, FedEx a TNT Express, ako aj zopár ďalších prevádzkovateľov poštových služieb pochádzajúcich najmä zo Spojených štátov a zo Spojeného kráľovstva (87). Všetky údaje sa v podstate vzťahujú na obdobie rokov 1990 – 2007, ale údaje za prvé roky sú veľmi obmedzené a spoločnosť Deloitte sa preto domnieva, že výsledky za tieto roky sú menej spoľahlivé (88).

| (291) | Spoločnosť Deloitte okrem toho skúma výhody a nevýhody niekoľkých ďalších nástrojov na meranie návratnosti kapitálu. V tomto prípade odmieta používať vnútornú mieru návratnosti (IRR) kvôli praktickým ťažkostiam súvisiacim so získavaním príslušných údajov o peňažných tokoch. Zároveň odmieta používať ukazovatele ROCE a ROE, napr. pre rozdiely medzi spoločnosťami v účtovnom spracovaní nákladov a kapitálovej štruktúry (táto kapitálová štruktúra je dôležitá pre ROE). Za nevhodný sa považuje aj ukazovateľ ROA, pretože je zameraný na celkovú sumu aktív. Spoločnosť Deloitte preto navrhuje zvoliť si ROS, ale zdôrazňuje, že tento ukazovateľ nemeria priamo návratnosť kapitálu, ale môže sa použiť na účely porovnávacej štúdie, pokiaľ je výška kapitálu porovnávaných podnikov podobná. |
| --- | --- |

(291)

Spoločnosť Deloitte okrem toho skúma výhody a nevýhody niekoľkých ďalších nástrojov na meranie návratnosti kapitálu. V tomto prípade odmieta používať vnútornú mieru návratnosti (IRR) kvôli praktickým ťažkostiam súvisiacim so získavaním príslušných údajov o peňažných tokoch. Zároveň odmieta používať ukazovatele ROCE a ROE, napr. pre rozdiely medzi spoločnosťami v účtovnom spracovaní nákladov a kapitálovej štruktúry (táto kapitálová štruktúra je dôležitá pre ROE). Za nevhodný sa považuje aj ukazovateľ ROA, pretože je zameraný na celkovú sumu aktív. Spoločnosť Deloitte preto navrhuje zvoliť si ROS, ale zdôrazňuje, že tento ukazovateľ nemeria priamo návratnosť kapitálu, ale môže sa použiť na účely porovnávacej štúdie, pokiaľ je výška kapitálu porovnávaných podnikov podobná.

| (292) | Spoločnosť Deloitte však vypočítala ROCE (a tiež trhovú hodnotu ROCE a ROA) pre malú čiastočnú vzorku šiestich spoločností, ale usúdila, že do rozpätia a výkyvov ukazovateľa ROCE by mohli premietnuť rôzne faktory, čo si vyžaduje opatrný výklad a je na úkor jeho vhodnosti ako referenčného ukazovateľa. Spomedzi týchto faktorov spoločnosť Deloitte zdôrazňuje význam výšky kapitálu. Spoločnosť Deloitte tvrdí, že z hľadiska výšky kapitálu sa univerzálna služba spoločnosti DP viac približuje univerzálnej službe napr. spoločností UPS a FedEx než univerzálnej službe prevádzkovateľov nákladnej dopravy, ako sú Kuehne&Nagel alebo Wincanton. |
| --- | --- |

(292)

Spoločnosť Deloitte však vypočítala ROCE (a tiež trhovú hodnotu ROCE a ROA) pre malú čiastočnú vzorku šiestich spoločností, ale usúdila, že do rozpätia a výkyvov ukazovateľa ROCE by mohli premietnuť rôzne faktory, čo si vyžaduje opatrný výklad a je na úkor jeho vhodnosti ako referenčného ukazovateľa. Spomedzi týchto faktorov spoločnosť Deloitte zdôrazňuje význam výšky kapitálu. Spoločnosť Deloitte tvrdí, že z hľadiska výšky kapitálu sa univerzálna služba spoločnosti DP viac približuje univerzálnej službe napr. spoločností UPS a FedEx než univerzálnej službe prevádzkovateľov nákladnej dopravy, ako sú Kuehne&Nagel alebo Wincanton.

| (293) | Spoločnosť Deloitte tiež poukazuje na značné rozdiely v návratnosti kapitálu spoločností v rámci období a v rámci sektorov a medzi jednotlivými sektormi. Tieto rozdiely sú podľa spoločnosti Deloitte dôvodom skôr na použitie rozpätí primeraného zisku než jednotnej priemernej hodnoty. Takýto prístup je tiež vhodný vzhľadom na nutnosť nepostihovať výsledky lepšie než priemer, dosiahnuté vďaka zvýšeniu produktivity. |
| --- | --- |

(293)

Spoločnosť Deloitte tiež poukazuje na značné rozdiely v návratnosti kapitálu spoločností v rámci období a v rámci sektorov a medzi jednotlivými sektormi. Tieto rozdiely sú podľa spoločnosti Deloitte dôvodom skôr na použitie rozpätí primeraného zisku než jednotnej priemernej hodnoty. Takýto prístup je tiež vhodný vzhľadom na nutnosť nepostihovať výsledky lepšie než priemer, dosiahnuté vďaka zvýšeniu produktivity.

| (294) | Výsledky, ktoré spoločnosťou Deloitte získala za jednotlivé sektory a za všetky sektory, sú zhrnuté v tabuľke č. 22 štúdie Deloitte. Napríklad:






  a) | za sektor poštových a balíkových služieb za obdobie rokov 1998 – 2007 je priemer priemerných ročných ROS 8,1 %, priemer ročných mediánových ROS je 7,4 %, priemer 25. ročných percentilov je 4,8 % a priemer 75. ročných percentilov je 12 %; |
| --- | --- | --- |

(294)

Výsledky, ktoré spoločnosťou Deloitte získala za jednotlivé sektory a za všetky sektory, sú zhrnuté v tabuľke č. 22 štúdie Deloitte. Napríklad:

a)

za sektor poštových a balíkových služieb za obdobie rokov 1998 – 2007 je priemer priemerných ročných ROS 8,1 %, priemer ročných mediánových ROS je 7,4 %, priemer 25. ročných percentilov je 4,8 % a priemer 75. ročných percentilov je 12 %;

| b) | za všetky sektory za obdobie rokov 1990 – 2007 je priemer ročných priemerných ROS 6 %, priemer ročných mediánových ROS je 5,4 %, priemer ročných 25. percentilov je 3,6 % a priemer 75. ročných percentilov je 8,1 % (89). |
| --- | --- |

b)

za všetky sektory za obdobie rokov 1990 – 2007 je priemer ročných priemerných ROS 6 %, priemer ročných mediánových ROS je 5,4 %, priemer ročných 25. percentilov je 3,6 % a priemer 75. ročných percentilov je 8,1 % (89).

| (295) | Spoločnosť Deloitte navrhuje použiť ako referenčný ukazovateľ priemernú hodnotu ročných priemerných ROS, ktorá sa rovná 7,9 % (90); na účely zohľadnenia zisteného rozdielu v ROS spoločnosť Deloitte odvodila aj rozpätie primeranej ROS na základe ročných medzikvartilných rozpätí (91). |
| --- | --- |

(295)

Spoločnosť Deloitte navrhuje použiť ako referenčný ukazovateľ priemernú hodnotu ročných priemerných ROS, ktorá sa rovná 7,9 % (90); na účely zohľadnenia zisteného rozdielu v ROS spoločnosť Deloitte odvodila aj rozpätie primeranej ROS na základe ročných medzikvartilných rozpätí (91).

| (296) | Vybrať si dobrú vzorku porovnateľných podnikov v prípade tradičných prevádzkovateľov poštových služieb je zložitá úloha. Najväčšiu starostlivosť je samozrejme potrebné venovať výberu skupiny podnikov, ktoré môžu slúžiť ako referenčná skupina, pokiaľ ide o obchodnú činnosť a riziko. |
| --- | --- |

(296)

Vybrať si dobrú vzorku porovnateľných podnikov v prípade tradičných prevádzkovateľov poštových služieb je zložitá úloha. Najväčšiu starostlivosť je samozrejme potrebné venovať výberu skupiny podnikov, ktoré môžu slúžiť ako referenčná skupina, pokiaľ ide o obchodnú činnosť a riziko.

| (297) | Štúdia WIK a štúdia Deloitte majú spoločné to, že sa zameriavajú na obchodné spoločnosti, ktorých činnosti sú porovnateľné s činnosťami spoločnosti DPLP, pričom z porovnávacej vzorky vylučujú tradičných prevádzkovateľov poštových služieb. Spoločnosť CRA naopak používa porovnávaciu vzorku zloženú výhradne z iných tradičných európskych prevádzkovateľov poštových služieb. |
| --- | --- |

(297)

Štúdia WIK a štúdia Deloitte majú spoločné to, že sa zameriavajú na obchodné spoločnosti, ktorých činnosti sú porovnateľné s činnosťami spoločnosti DPLP, pričom z porovnávacej vzorky vylučujú tradičných prevádzkovateľov poštových služieb. Spoločnosť CRA naopak používa porovnávaciu vzorku zloženú výhradne z iných tradičných európskych prevádzkovateľov poštových služieb.

| (298) | Komisia zastáva názor spoločností WIK a Deloitte, že príjmy tradičných prevádzkovateľov poštových služieb (ktoré spoločnosť CRA použila vo svojej porovnávacej štúdii) nie sú určené bežnými trhovými podmienkami, ale poväčšine vyplývajú z rozhodnutí uskutočnených členskými štátmi v oblasti regulácie. Môže sa preto stať, že sa do nich primerane nepremietne referenčný zisk. Okrem toho, keďže vzorka spoločnosti CRA pozostáva z tradičných prevádzkovateľov poštových služieb z iných európskych krajín, podľa všetkého predstavuje vzorku podnikov, ktorá sa spoločnosti DPLP podobajú najviac. Práve preto sa Komisia domnieva, že vzorka spoločnosti CRA by sa mala plne zohľadniť najmä preto, aby sa porovnaním overili referenčné úrovne primeraného zisku (ROS) určené na základe štúdie WIK a štúdie Deloitte. |
| --- | --- |

(298)

Komisia zastáva názor spoločností WIK a Deloitte, že príjmy tradičných prevádzkovateľov poštových služieb (ktoré spoločnosť CRA použila vo svojej porovnávacej štúdii) nie sú určené bežnými trhovými podmienkami, ale poväčšine vyplývajú z rozhodnutí uskutočnených členskými štátmi v oblasti regulácie. Môže sa preto stať, že sa do nich primerane nepremietne referenčný zisk. Okrem toho, keďže vzorka spoločnosti CRA pozostáva z tradičných prevádzkovateľov poštových služieb z iných európskych krajín, podľa všetkého predstavuje vzorku podnikov, ktorá sa spoločnosti DPLP podobajú najviac. Práve preto sa Komisia domnieva, že vzorka spoločnosti CRA by sa mala plne zohľadniť najmä preto, aby sa porovnaním overili referenčné úrovne primeraného zisku (ROS) určené na základe štúdie WIK a štúdie Deloitte.

| (299) | V štúdii WIK sa rovnako ako v štúdii Deloitte uznáva, že je potrebná dostatočne veľká vzorka, aby sa na účely porovnávacej štúdie dali vyvodiť významné závery. Preto sa tieto štúdie opierajú o (relatívne) užšiu vzorku podnikov sektora poštových a balíkových služieb a o širšie vzorky zahŕňajúce spoločnosti sektora logistiky a sektora nákladnej dopravy. Komisia uznáva, že na štatistické účely je potrebné mať dostatočne veľkú vzorku. Pokiaľ ide o stanovisko spoločnosti CRA v tejto veci, ktorá spochybňuje užitočnosť zväčšenia veľkosti vzorky a do svojej vzorky zahrnula spoločnosti, ktorú sú menej porovnateľné, Komisia sa domnieva, že širšie vzorky vymedzené spoločnosťou WIK a osobitne spoločnosťou Deloitte na základe metodík výberu upravených vzoriek sú dostatočne porovnateľné na to, aby ako významné referenčné skupiny mohli slúžiť na odhad zisku spoločnosti DPLP. |
| --- | --- |

(299)

V štúdii WIK sa rovnako ako v štúdii Deloitte uznáva, že je potrebná dostatočne veľká vzorka, aby sa na účely porovnávacej štúdie dali vyvodiť významné závery. Preto sa tieto štúdie opierajú o (relatívne) užšiu vzorku podnikov sektora poštových a balíkových služieb a o širšie vzorky zahŕňajúce spoločnosti sektora logistiky a sektora nákladnej dopravy. Komisia uznáva, že na štatistické účely je potrebné mať dostatočne veľkú vzorku. Pokiaľ ide o stanovisko spoločnosti CRA v tejto veci, ktorá spochybňuje užitočnosť zväčšenia veľkosti vzorky a do svojej vzorky zahrnula spoločnosti, ktorú sú menej porovnateľné, Komisia sa domnieva, že širšie vzorky vymedzené spoločnosťou WIK a osobitne spoločnosťou Deloitte na základe metodík výberu upravených vzoriek sú dostatočne porovnateľné na to, aby ako významné referenčné skupiny mohli slúžiť na odhad zisku spoločnosti DPLP.

| (300) | Cieľom štúdie WIK je pokúsiť sa určiť referenčnú ROS na základe troch skupín vytvorených na účely porovnania. Komisia sa však tiež domnieva, že štúdiu WIK možno spochybniť v dvoch rôznych, aj keď navzájom súvisiacich bodoch (92), ktorými sú: i) použitie spoločnosťou WIK vzoriek, ktoré zahŕňajú aj veľký počet malých spoločností (93), ktoré zjavne nie sú porovnateľné s tradičnými prevádzkovateľmi poštových služieb, ako je DPLP, a ii) predpoklady spoločnosti WIK týkajúce sa úrovne rizika, ktorému je vystavený prevádzkovateľ poštových služieb, ktorý je predmetom prešetrovania. |
| --- | --- |

(300)

Cieľom štúdie WIK je pokúsiť sa určiť referenčnú ROS na základe troch skupín vytvorených na účely porovnania. Komisia sa však tiež domnieva, že štúdiu WIK možno spochybniť v dvoch rôznych, aj keď navzájom súvisiacich bodoch (92), ktorými sú: i) použitie spoločnosťou WIK vzoriek, ktoré zahŕňajú aj veľký počet malých spoločností (93), ktoré zjavne nie sú porovnateľné s tradičnými prevádzkovateľmi poštových služieb, ako je DPLP, a ii) predpoklady spoločnosti WIK týkajúce sa úrovne rizika, ktorému je vystavený prevádzkovateľ poštových služieb, ktorý je predmetom prešetrovania.

| (301) | Komisia sa domnieva, že rozsah činností a štruktúra nákladov tradičných prevádzkovateľov poštových služieb, ako je DPLP (v spojení s typom zavedeného regulačného mechanizmu), sú podstatné prvky na posúdenie porovnávacej štúdie úrovní zisku. |
| --- | --- |

(301)

Komisia sa domnieva, že rozsah činností a štruktúra nákladov tradičných prevádzkovateľov poštových služieb, ako je DPLP (v spojení s typom zavedeného regulačného mechanizmu), sú podstatné prvky na posúdenie porovnávacej štúdie úrovní zisku.

| (302) | Po prvé, ak sú fixné náklady vysoké (a napríklad sa týkajú kapitálových nákladov alebo iných fixných nákladov spojených so sieťou), najväčšie podniky majú väčší prospech z úspor z rozsahu a hustoty než malé podniky. Pri porovnaní priemernej ROS veľkých a malých podnikov zahrnutých do vzorky spoločnosti WIK sa štúdiou Deloitte-II podarilo preukázať, že priemerná ROS sa zvyšuje spolu s veľkosťou podnikov (meranou podľa počtu zamestnancov) (94). Priemerná hodnota prvého kvartilu (K1) je veľmi nízka v troch vzorkách WIK (napríklad iba 0,75 % v prípade vzorky WIK II za obdobie rokov 1998 – 2007) (95), čo by mohlo znamenať určité nadmerné zastúpenie (menších) podnikov, ktoré utrpeli straty a bojujú o to, aby sa udržali na trhu. Tým, že spoločnosť WIK zahrnula do svojich vzoriek (vrátane svojej hlavnej vzorky referenčnej skupiny II) toľko malých podnikov, možno podhodnotila referenčný ukazovateľ ROS, ktorý sa skôr vzťahuje na väčšie podniky, ktoré majú lepšie postavenie na trhu ako spoločnosť DP alebo DPLP. |
| --- | --- |

(302)

Po prvé, ak sú fixné náklady vysoké (a napríklad sa týkajú kapitálových nákladov alebo iných fixných nákladov spojených so sieťou), najväčšie podniky majú väčší prospech z úspor z rozsahu a hustoty než malé podniky. Pri porovnaní priemernej ROS veľkých a malých podnikov zahrnutých do vzorky spoločnosti WIK sa štúdiou Deloitte-II podarilo preukázať, že priemerná ROS sa zvyšuje spolu s veľkosťou podnikov (meranou podľa počtu zamestnancov) (94). Priemerná hodnota prvého kvartilu (K1) je veľmi nízka v troch vzorkách WIK (napríklad iba 0,75 % v prípade vzorky WIK II za obdobie rokov 1998 – 2007) (95), čo by mohlo znamenať určité nadmerné zastúpenie (menších) podnikov, ktoré utrpeli straty a bojujú o to, aby sa udržali na trhu. Tým, že spoločnosť WIK zahrnula do svojich vzoriek (vrátane svojej hlavnej vzorky referenčnej skupiny II) toľko malých podnikov, možno podhodnotila referenčný ukazovateľ ROS, ktorý sa skôr vzťahuje na väčšie podniky, ktoré majú lepšie postavenie na trhu ako spoločnosť DP alebo DPLP.

| (303) | Po druhé, napriek tomu, že spoločnosť WIK oprávnene spomína nízky rizikový profil prevádzkovateľa z dôvodu monopolného charakteru jeho činností, zdá sa, že dostatočne nezohľadnila veľké fixné náklady (v porovnaní s variabilnými nákladmi) vzniknuté v súvislosti so záväzkom univerzálnej služby, ani vývoj rizikového profilu, ktorý mohol byť spôsobený úpravami regulačného systému, ktorým bol prevádzkovateľ postupom času vystavený, najmä medzi jednotlivými regulačnými obdobiami (v prípade spoločnosti DPLP napríklad jednotlivé zmluvy o výkone správy). |
| --- | --- |

(303)

Po druhé, napriek tomu, že spoločnosť WIK oprávnene spomína nízky rizikový profil prevádzkovateľa z dôvodu monopolného charakteru jeho činností, zdá sa, že dostatočne nezohľadnila veľké fixné náklady (v porovnaní s variabilnými nákladmi) vzniknuté v súvislosti so záväzkom univerzálnej služby, ani vývoj rizikového profilu, ktorý mohol byť spôsobený úpravami regulačného systému, ktorým bol prevádzkovateľ postupom času vystavený, najmä medzi jednotlivými regulačnými obdobiami (v prípade spoločnosti DPLP napríklad jednotlivé zmluvy o výkone správy).

| (304) | Podiel fixných nákladov môže byť zvýšený nielen z dôvodu vysokej kapitálovej náročnosti podniku (bežné vysvetlenie vysokých fixných nákladov), ale aj preto, lebo podnik nemôže upraviť svoje celkové náklady vzhľadom na svoj záväzok (súvisiaci so záväzkom univerzálnej služby) udržiavať rozsiahlu distribučnú sieť, a tiež preto, lebo pre existujúce zmluvy nemôže znížiť pracovné náklady. Vysoký podiel fixných nákladov (96) spochybňuje ešte viac zahrnutie do vzorky malých spoločností, ktorých štruktúra nákladov (pomer fixné náklady/variabilné náklady), ako sa zdá, sa podstatne líši (97). |
| --- | --- |

(304)

Podiel fixných nákladov môže byť zvýšený nielen z dôvodu vysokej kapitálovej náročnosti podniku (bežné vysvetlenie vysokých fixných nákladov), ale aj preto, lebo podnik nemôže upraviť svoje celkové náklady vzhľadom na svoj záväzok (súvisiaci so záväzkom univerzálnej služby) udržiavať rozsiahlu distribučnú sieť, a tiež preto, lebo pre existujúce zmluvy nemôže znížiť pracovné náklady. Vysoký podiel fixných nákladov (96) spochybňuje ešte viac zahrnutie do vzorky malých spoločností, ktorých štruktúra nákladov (pomer fixné náklady/variabilné náklady), ako sa zdá, sa podstatne líši (97).

| (305) | Ako sa uvádza v úvode, Komisia sa tiež domnieva, že miera vystavenia prevádzkovateľa poštových služieb riziku závisí z veľkej časti od charakteristík regulačného mechanizmu, ktorý zaviedli orgány verejnej moci na účely financovania záväzku univerzálnej služby. Prechod na systém stanovenia dlhodobejších maximálnych cien známok (ako ho poznala spoločnosť DPLP v roku 2006) má za následok predovšetkým výrazné zvýšenie rizika spojeného s objemami. Existencia takéhoto rizika spochybňuje predpoklad spoločnosti WIK o prirodzene nízkom riziku činností spoločnosti DPLP, prinajmenšom za obdobie charakterizované systémom stanovenia hornej hranice cien. |
| --- | --- |

(305)

Ako sa uvádza v úvode, Komisia sa tiež domnieva, že miera vystavenia prevádzkovateľa poštových služieb riziku závisí z veľkej časti od charakteristík regulačného mechanizmu, ktorý zaviedli orgány verejnej moci na účely financovania záväzku univerzálnej služby. Prechod na systém stanovenia dlhodobejších maximálnych cien známok (ako ho poznala spoločnosť DPLP v roku 2006) má za následok predovšetkým výrazné zvýšenie rizika spojeného s objemami. Existencia takéhoto rizika spochybňuje predpoklad spoločnosti WIK o prirodzene nízkom riziku činností spoločnosti DPLP, prinajmenšom za obdobie charakterizované systémom stanovenia hornej hranice cien.

| (306) | So zreteľom na tvrdenia uvedené v odôvodneniach 286 až 295 sa Komisia domnieva, že pre odhad zisku spoločnosti DPLP predstavujú vzorky spoločnosti Deloitte zlepšenie v porovnaní so vzorkami spoločnosti WIK, pretože sa obmedzujú na podniky vyznačujúce sa väčšou minimálnou veľkosťou (ročný obrat presahujúci 100 mil. EUR). |
| --- | --- |

(306)

So zreteľom na tvrdenia uvedené v odôvodneniach 286 až 295 sa Komisia domnieva, že pre odhad zisku spoločnosti DPLP predstavujú vzorky spoločnosti Deloitte zlepšenie v porovnaní so vzorkami spoločnosti WIK, pretože sa obmedzujú na podniky vyznačujúce sa väčšou minimálnou veľkosťou (ročný obrat presahujúci 100 mil. EUR).

| (307) | Súčasne však treba poznamenať, že prístup spoločnosti Deloitte má z viacerých aspektov určité potenciálne slabiny a jej závery by sa mali vykladať opatrne. |
| --- | --- |

(307)

Súčasne však treba poznamenať, že prístup spoločnosti Deloitte má z viacerých aspektov určité potenciálne slabiny a jej závery by sa mali vykladať opatrne.

| (308) | Zdá sa, že vzorky spoločnosti Deloitte predovšetkým zahŕňajú množstvo spoločností, ktorých kapitálová náročnosť je vyššia ako kapitálová náročnosť poštových prevádzkovateľov (98). Z metodologického hľadiska používanie ROS ako nástroja na odhad zisku si vyžaduje porovnávaciu vzorku spoločností s podobnou kapitálovou náročnosťou (definovanou ako pomer kapitálu a odbytu). Pracovný predpoklad je, že spoločnosti s rovnakou ROS budú mať vyššiu rentabilitu investovaného kapitálu (ROCE (99)) nepriamo úmernú ich pomeru kapitálu a odbytu. Použitie ROS ako referenčného ukazovateľa návratnosti kapitálu si vyžaduje, aby spoločnosti v referenčnej skupine mali rovnakú kapitálovú náročnosť. Napriek tomu, že je ťažké spoľahlivo odhadnúť kapitálovú náročnosť (100), sa zdá, že činnosti distribúcie listových zásielok a tlače sa vyznačujú menšou kapitálovou náročnosťou než činnosti v oblasti expresných balíkových služieb veľkých nadnárodných spoločností, ako sú UPS, TNT, FedEx a DHL (101). Môže sa preto stať, že ukazovateľ primeraného zisku určený na základe vzoriek spoločnosti Deloitte nadhodnotí referenčný zisk, ktorý by sa mal vzťahovať na spoločnosti s rovnakou kapitálovou štruktúrou, akú má spoločnosť DPLP (102). |
| --- | --- |

(308)

Zdá sa, že vzorky spoločnosti Deloitte predovšetkým zahŕňajú množstvo spoločností, ktorých kapitálová náročnosť je vyššia ako kapitálová náročnosť poštových prevádzkovateľov (98). Z metodologického hľadiska používanie ROS ako nástroja na odhad zisku si vyžaduje porovnávaciu vzorku spoločností s podobnou kapitálovou náročnosťou (definovanou ako pomer kapitálu a odbytu). Pracovný predpoklad je, že spoločnosti s rovnakou ROS budú mať vyššiu rentabilitu investovaného kapitálu (ROCE (99)) nepriamo úmernú ich pomeru kapitálu a odbytu. Použitie ROS ako referenčného ukazovateľa návratnosti kapitálu si vyžaduje, aby spoločnosti v referenčnej skupine mali rovnakú kapitálovú náročnosť. Napriek tomu, že je ťažké spoľahlivo odhadnúť kapitálovú náročnosť (100), sa zdá, že činnosti distribúcie listových zásielok a tlače sa vyznačujú menšou kapitálovou náročnosťou než činnosti v oblasti expresných balíkových služieb veľkých nadnárodných spoločností, ako sú UPS, TNT, FedEx a DHL (101). Môže sa preto stať, že ukazovateľ primeraného zisku určený na základe vzoriek spoločnosti Deloitte nadhodnotí referenčný zisk, ktorý by sa mal vzťahovať na spoločnosti s rovnakou kapitálovou štruktúrou, akú má spoločnosť DPLP (102).

| (309) | So zreteľom na častý nedostatok istoty pri uskutočňovaní odhadov sa Komisia domnieva, že je opodstatnené stanoviť primerané rozpätie ROS na základe odhadu mediánovej ROS, ktorý uskutočnila spoločnosť Deloitte pre širšiu vzorku všetkých sektorov (5,4 %) a mediánovej ROS, ktorý uskutočnila pre vzorku spoločností pôsobiacich v sektore poštových a balíkových služieb (7,4 %) (103). Takto získané rozpätie [5,4 % – 7,4 %] predstavuje podľa Komisie „štandardné rozpätie“ primeraného zisku, prinajmenšom za obdobia, počas ktorých bola spoločnosť DPLP vystavená vysokému riziku so zreteľom na platnú zmluvu o náhrade a vzťahovali sa na ňu silné stimuly na dosiahnutie väčšej efektívnosti (104). |
| --- | --- |

(309)

So zreteľom na častý nedostatok istoty pri uskutočňovaní odhadov sa Komisia domnieva, že je opodstatnené stanoviť primerané rozpätie ROS na základe odhadu mediánovej ROS, ktorý uskutočnila spoločnosť Deloitte pre širšiu vzorku všetkých sektorov (5,4 %) a mediánovej ROS, ktorý uskutočnila pre vzorku spoločností pôsobiacich v sektore poštových a balíkových služieb (7,4 %) (103). Takto získané rozpätie [5,4 % – 7,4 %] predstavuje podľa Komisie „štandardné rozpätie“ primeraného zisku, prinajmenšom za obdobia, počas ktorých bola spoločnosť DPLP vystavená vysokému riziku so zreteľom na platnú zmluvu o náhrade a vzťahovali sa na ňu silné stimuly na dosiahnutie väčšej efektívnosti (104).

| (310) | Komisia sa domnieva, že rozpätie [5,4 % – 7,4 %] je primerané ako štandardná hodnota tak pre činnosti distribúcie listových zásielok spoločnosti DPLP, ako aj pre činnosti distribúcie tlače, keďže tieto činnosti spolu úzko súvisia a majú veľmi podobné komerčné charakteristiky. |
| --- | --- |

(310)

Komisia sa domnieva, že rozpätie [5,4 % – 7,4 %] je primerané ako štandardná hodnota tak pre činnosti distribúcie listových zásielok spoločnosti DPLP, ako aj pre činnosti distribúcie tlače, keďže tieto činnosti spolu úzko súvisia a majú veľmi podobné komerčné charakteristiky.

| (311) | Je pravda, že spoločnosť DPLP je v dotknutých oblastiach činnosti (doručovanie listov a tlače) vystavená slabej alebo neexistujúcej hospodárskej súťaži. Táto skutočnosť vyvoláva otázku, či by sa mal odhad jej zisku uskutočniť na základe mediánového zisku vzoriek spoločností, ktoré sú skutočne vystavené hospodárskej súťaži a či by pre spoločnosť v postavení DPLP nebola postačujúca prísnejšia (čiže nižšia) referenčná hodnota, ako prvý kvartil (25. percentil). Komisia sa však domnieva, že takýto prístup dostatočne nezohľadňuje existenciu značných výkyvov v úrovniach zisku jednak medzi spoločnosťami a jednak v čase. Okrem toho by sa malo zabrániť akémukoľvek neopodstatnenému vylúčeniu prípadného zvýšenia efektívnosti, ku ktorému by došlo stanovením takého prísneho stropu pre ROS, ktorú spoločnosť dosiahla a posteriori. |
| --- | --- |

(311)

Je pravda, že spoločnosť DPLP je v dotknutých oblastiach činnosti (doručovanie listov a tlače) vystavená slabej alebo neexistujúcej hospodárskej súťaži. Táto skutočnosť vyvoláva otázku, či by sa mal odhad jej zisku uskutočniť na základe mediánového zisku vzoriek spoločností, ktoré sú skutočne vystavené hospodárskej súťaži a či by pre spoločnosť v postavení DPLP nebola postačujúca prísnejšia (čiže nižšia) referenčná hodnota, ako prvý kvartil (25. percentil). Komisia sa však domnieva, že takýto prístup dostatočne nezohľadňuje existenciu značných výkyvov v úrovniach zisku jednak medzi spoločnosťami a jednak v čase. Okrem toho by sa malo zabrániť akémukoľvek neopodstatnenému vylúčeniu prípadného zvýšenia efektívnosti, ku ktorému by došlo stanovením takého prísneho stropu pre ROS, ktorú spoločnosť dosiahla a posteriori.

| (312) | V uvedenej veci sa Komisia domnieva, že nie je vhodné vychádzať z meradiel presahujúcich medián, ako je tretí kvartil (105). Keďže pri zvolenom prístupe sa už vymedzilo rozpätie medzi jednotlivými vzorkami, pridaná hodnota poskytnutá zohľadnením na štatistické účely rozpätí okolo mediánu vo vzorkách (medzikvartilové rozpätie všeobecne používané pri transferovom oceňovaní) je podľa všetkého trocha obmedzená (106). Komisia preto zohľadňuje skôr výkyvy v jednotlivých referenčných skupinách než výkyvy okolo mediánu v osobitnej vzorke (107). |
| --- | --- |

(312)

V uvedenej veci sa Komisia domnieva, že nie je vhodné vychádzať z meradiel presahujúcich medián, ako je tretí kvartil (105). Keďže pri zvolenom prístupe sa už vymedzilo rozpätie medzi jednotlivými vzorkami, pridaná hodnota poskytnutá zohľadnením na štatistické účely rozpätí okolo mediánu vo vzorkách (medzikvartilové rozpätie všeobecne používané pri transferovom oceňovaní) je podľa všetkého trocha obmedzená (106). Komisia preto zohľadňuje skôr výkyvy v jednotlivých referenčných skupinách než výkyvy okolo mediánu v osobitnej vzorke (107).

| (313) | Keďže je však sektor „listových zásielok“ spoločnosti DPLP predovšetkým menej kapitálovo náročný než sektor prevádzkovateľov expresných balíkových služieb (108), zdalo by sa, že použitie mediánu tejto poslednej vzorky poskytuje už samo osebe určitý priestor na vymedzenie úrovní zisku okolo mediánu pre spoločnosti s menšou kapitálovou náročnosťou, ako je napr. spoločnosť DPLP a v relevantných prípadoch dostatočne vykompenzovať zvýšenie efektívnosti. |
| --- | --- |

(313)

Keďže je však sektor „listových zásielok“ spoločnosti DPLP predovšetkým menej kapitálovo náročný než sektor prevádzkovateľov expresných balíkových služieb (108), zdalo by sa, že použitie mediánu tejto poslednej vzorky poskytuje už samo osebe určitý priestor na vymedzenie úrovní zisku okolo mediánu pre spoločnosti s menšou kapitálovou náročnosťou, ako je napr. spoločnosť DPLP a v relevantných prípadoch dostatočne vykompenzovať zvýšenie efektívnosti.

| (314) | Môže sa uskutočniť niekoľko krížových kontrol konzistentnosti prostredníctvom porovnania štandardného rozpätia uvedeného v odôvodnení 308 s ostatnými dostupnými odhadmi primeraného zisku. Ako sa už uviedlo na začiatku tohto pododdielu, bolo by prospešné uskutočniť krížovú kontrolu s mediánovou ROS zo štúdie CRA, ktorá je [...] % (109). Mediánová ROS vypočítaná na základe vzorky referenčnej skupiny II WIK obmedzenej na spoločnosti, ktorých obrat je vyšší ako 100 miliónov EUR, vedie k výsledku ROS 7,1 %. Komisia dospela k záveru, že tieto údaje sú zahrnuté v rozpätí [5,4 % – 7,4 %], čo posilňuje tvrdenie, že sa toto rozpätie môže pokladať za primerané. |
| --- | --- |

(314)

Môže sa uskutočniť niekoľko krížových kontrol konzistentnosti prostredníctvom porovnania štandardného rozpätia uvedeného v odôvodnení 308 s ostatnými dostupnými odhadmi primeraného zisku. Ako sa už uviedlo na začiatku tohto pododdielu, bolo by prospešné uskutočniť krížovú kontrolu s mediánovou ROS zo štúdie CRA, ktorá je [...] % (109). Mediánová ROS vypočítaná na základe vzorky referenčnej skupiny II WIK obmedzenej na spoločnosti, ktorých obrat je vyšší ako 100 miliónov EUR, vedie k výsledku ROS 7,1 %. Komisia dospela k záveru, že tieto údaje sú zahrnuté v rozpätí [5,4 % – 7,4 %], čo posilňuje tvrdenie, že sa toto rozpätie môže pokladať za primerané.

| (315) | Komisia celkovo dospela k záveru, že štandardné rozpätie [5,4 % – 7,4 %] predstavuje primerané referenčné rozpätie pre zisk, aspoň za obdobia, počas ktorých bola spoločnosť DPLP vystavená vysokému riziku a silným stimulom na zvýšenie efektívnosti. |
| --- | --- |

(315)

Komisia celkovo dospela k záveru, že štandardné rozpätie [5,4 % – 7,4 %] predstavuje primerané referenčné rozpätie pre zisk, aspoň za obdobia, počas ktorých bola spoločnosť DPLP vystavená vysokému riziku a silným stimulom na zvýšenie efektívnosti.

| (316) | Komisia sa celkovo domnieva, že ak je verejná služba podľa zmluvy medzi tradičným prevádzkovateľom a orgánmi verejnej moci spojená s veľkým rizikom, primeraný zisk povolený tradičnému prevádzkovateľovi musí byť úmerný príslušnej úrovni podstúpeného rizika. Ak je naopak zmluva spojená iba s malým rizikom, primeraný zisk musí byť malý. |
| --- | --- |

(316)

Komisia sa celkovo domnieva, že ak je verejná služba podľa zmluvy medzi tradičným prevádzkovateľom a orgánmi verejnej moci spojená s veľkým rizikom, primeraný zisk povolený tradičnému prevádzkovateľovi musí byť úmerný príslušnej úrovni podstúpeného rizika. Ak je naopak zmluva spojená iba s malým rizikom, primeraný zisk musí byť malý.

| (317) | V predchádzajúcom oddiele Komisia vysvetlila svoj postup určenia štandardného rozpätia primeraného zisku [5,4 % – 7,4 %], ktoré sa považuje za primerané pre zmluvy predstavujúce vysoké riziko. V prípade nízkeho rizika je ťažké číselne vyjadriť primeranú referenčnú hodnotu pomocou primeraného rozpätia ROS, ale je zrejmé, že takéto rozpätie ROS by sa malo nachádzať na ľavej strane rozdelenia vo vzorke zistených úrovní zisku. Komisia sa domnieva, že z tohto pohľadu je odôvodnené prijať pre primeraný zisk namiesto mediánu rozpätie vychádzajúce z prvého kvartilu (25. percentil). |
| --- | --- |

(317)

V predchádzajúcom oddiele Komisia vysvetlila svoj postup určenia štandardného rozpätia primeraného zisku [5,4 % – 7,4 %], ktoré sa považuje za primerané pre zmluvy predstavujúce vysoké riziko. V prípade nízkeho rizika je ťažké číselne vyjadriť primeranú referenčnú hodnotu pomocou primeraného rozpätia ROS, ale je zrejmé, že takéto rozpätie ROS by sa malo nachádzať na ľavej strane rozdelenia vo vzorke zistených úrovní zisku. Komisia sa domnieva, že z tohto pohľadu je odôvodnené prijať pre primeraný zisk namiesto mediánu rozpätie vychádzajúce z prvého kvartilu (25. percentil).

| (318) | Použitím 25. percentilu ako referenčnej hodnoty pre zmluvy predstavujúce nízke riziko dostaneme primerané rozpätie ROS [3,6 % – 4,8 %] na základe jednotlivých vzoriek spoločnosti Deloitte. |
| --- | --- |

(318)

Použitím 25. percentilu ako referenčnej hodnoty pre zmluvy predstavujúce nízke riziko dostaneme primerané rozpätie ROS [3,6 % – 4,8 %] na základe jednotlivých vzoriek spoločnosti Deloitte.

| (319) | Ďalším užitočným krížovým porovnaním môže byť aj porovnanie s výsledkami spoločnosti CRA týkajúcimi sa tradičných prevádzkovateľov poštových služieb. Priemer ročného 25. percentilu vypočítaného Komisiou sa rovná [...] %. Komisia dospela k záveru, že tieto údaje sú v rozpätí [3,6 % – 4,8 %], čo podporuje tvrdenie, že takéto rozpätie možno považovať za primerané. |
| --- | --- |

(319)

Ďalším užitočným krížovým porovnaním môže byť aj porovnanie s výsledkami spoločnosti CRA týkajúcimi sa tradičných prevádzkovateľov poštových služieb. Priemer ročného 25. percentilu vypočítaného Komisiou sa rovná [...] %. Komisia dospela k záveru, že tieto údaje sú v rozpätí [3,6 % – 4,8 %], čo podporuje tvrdenie, že takéto rozpätie možno považovať za primerané.

| (320) | Komisia preto celkovo dospela k záveru, že štandardná marža [3,6 % – 4,8 %] je podľa všetkého primeranou referenčnou ziskovou maržou, pokiaľ ide o obdobia, počas ktorých bola spoločnosť DPLP vystavená nízkemu riziku. |
| --- | --- |

(320)

Komisia preto celkovo dospela k záveru, že štandardná marža [3,6 % – 4,8 %] je podľa všetkého primeranou referenčnou ziskovou maržou, pokiaľ ide o obdobia, počas ktorých bola spoločnosť DPLP vystavená nízkemu riziku.

| (321) | Ako už bolo vysvetlené v úvode tohto oddielu, riziko, ktorému je vystavená spoločnosť DPLP, závisí od mechanizmu náhrad, ktorý sa uplatňuje v Belgicku. Tento mechanizmus je stanovený v jednotlivých zmluvách o výkone správy medzi DPLP a belgickým štátom a postupom času sa mení. Pri určovaní „primeranej ROS“ je preto rozumné zohľadniť jednotlivé rozpätia podľa zavedeného mechanizmu náhrad, ktorý určuje úroveň rizika, ktorému je vystavená spoločnosť DPLP, ale aj mieru, v akej je DPLP stimulovaná zvýšiť svoju produktivitu. |
| --- | --- |

(321)

Ako už bolo vysvetlené v úvode tohto oddielu, riziko, ktorému je vystavená spoločnosť DPLP, závisí od mechanizmu náhrad, ktorý sa uplatňuje v Belgicku. Tento mechanizmus je stanovený v jednotlivých zmluvách o výkone správy medzi DPLP a belgickým štátom a postupom času sa mení. Pri určovaní „primeranej ROS“ je preto rozumné zohľadniť jednotlivé rozpätia podľa zavedeného mechanizmu náhrad, ktorý určuje úroveň rizika, ktorému je vystavená spoločnosť DPLP, ale aj mieru, v akej je DPLP stimulovaná zvýšiť svoju produktivitu.

| (322) | V tejto súvislosti by Komisia chcela zdôrazniť, že charakterizovanie rizika v zmluvách nezávisí len od existencie rizika v zmluvách o výkone správy spoločnosti DPLP alebo dokonca od absolútnej rizikovej miery, ale skôr od toho, do akej miery je riziko vyššie alebo nižšie než riziko spoločností nachádzajúcich sa v rovnakých skupinách vzoriek. To isté platí pre intenzitu opatrení podnecujúcich DPLP k dosiahnutiu väčšej efektívnosti. Keďže sa tieto skupiny vzoriek skladajú zo spoločností pôsobiacich v konkurenčnom prostredí, ide o spoločnosti, ktoré sú obvykle vystavené veľkému riziku a silným stimulom, aby sa stali efektívnejšími. |
| --- | --- |

(322)

V tejto súvislosti by Komisia chcela zdôrazniť, že charakterizovanie rizika v zmluvách nezávisí len od existencie rizika v zmluvách o výkone správy spoločnosti DPLP alebo dokonca od absolútnej rizikovej miery, ale skôr od toho, do akej miery je riziko vyššie alebo nižšie než riziko spoločností nachádzajúcich sa v rovnakých skupinách vzoriek. To isté platí pre intenzitu opatrení podnecujúcich DPLP k dosiahnutiu väčšej efektívnosti. Keďže sa tieto skupiny vzoriek skladajú zo spoločností pôsobiacich v konkurenčnom prostredí, ide o spoločnosti, ktoré sú obvykle vystavené veľkému riziku a silným stimulom, aby sa stali efektívnejšími.

| (323) | Komisia sa domnieva, že štvrtá zmluva o výkone správy (2006 – 2010) presne vymedzuje mechanizmy vrátane dlhodobých záväzkov týkajúcich sa cien a financovania, ktoré sú založené parametroch ex ante. To sa vzťahuje na činnosti spoločnosti DPLP jednak v oblasti distribúcie listových zásielok a jednak v oblasti distribúcie tlače. |
| --- | --- |

(323)

Komisia sa domnieva, že štvrtá zmluva o výkone správy (2006 – 2010) presne vymedzuje mechanizmy vrátane dlhodobých záväzkov týkajúcich sa cien a financovania, ktoré sú založené parametroch ex ante. To sa vzťahuje na činnosti spoločnosti DPLP jednak v oblasti distribúcie listových zásielok a jednak v oblasti distribúcie tlače.

| (324) | Pokiaľ ide konkrétne o tlač, v článku 9 štvrtej zmluvy o výkone správy sa špecifikuje, že za lehotu platnosti zmluvy (štandardná lehota 5 rokov) sa vážený priemer sadzieb za poskytovanie služieb patriacich do „koša malých používateľov“ nezvýši rýchlejšie, než ako to povoľuje mechanizmus určovania maximálnej výšky cien založený na indexe zdravia (osobitný index spotrebiteľských cien) a na prémii kvality odrážajúcej percento včas doručených individuálnych listových zásielok. Podľa Komisie stanovenie sadzieb takýmto spôsobom na celú dobu platnosti zmluvy vykazuje všetky charakteristiky stimulačnej zmluvy, na základe čoho je spoločnosť vystavená značne vysokému riziku. |
| --- | --- |

(324)

Pokiaľ ide konkrétne o tlač, v článku 9 štvrtej zmluvy o výkone správy sa špecifikuje, že za lehotu platnosti zmluvy (štandardná lehota 5 rokov) sa vážený priemer sadzieb za poskytovanie služieb patriacich do „koša malých používateľov“ nezvýši rýchlejšie, než ako to povoľuje mechanizmus určovania maximálnej výšky cien založený na indexe zdravia (osobitný index spotrebiteľských cien) a na prémii kvality odrážajúcej percento včas doručených individuálnych listových zásielok. Podľa Komisie stanovenie sadzieb takýmto spôsobom na celú dobu platnosti zmluvy vykazuje všetky charakteristiky stimulačnej zmluvy, na základe čoho je spoločnosť vystavená značne vysokému riziku.

| (325) | Pokiaľ ide o distribúciu tlače, v článku 2 štvrtej zmluvy o výkone správy sa spresňuje, že počas platnosti zmluvy sa sadzby za distribúciu tlače nemôžu zvýšiť rýchlejšie než index zdravia. Na účely pokrytia čistých nákladov na distribúciu tlače so zreteľom na plánovanú efektívnosť sa v článku 13 ods. 2 stanovuje ročná náhrada, na ktorú má spoločnosť nárok, na 290 613 000 EUR (suma upravená podľa inflácie) (110). V článku 13 ods. 5 sa uvádza, že ak sa zmení obsah alebo podmienky SVHZ alebo dôjde k podstatnej zmene v nákladoch, ktoré spoločnosť DPLP nemôže kontrolovať, zmluvné strany preskúmajú, či by sa výška náhrady nemala upraviť s cieľom reagovať na tento vývoj nákladov. Takáto úprava si vyžaduje rozhodnutie Rady ministrov. Komisia priznáva, že by sa táto doložka mohla vykladať ako „úniková“ doložka, ktorou sa do zmluvy spätne vkladajú určité prvky (ktoré chránia spoločnosť DPLP pred rizikom). Komisia sa však domnieva, že výrazy, ktoré použili orgány verejnej moci, sú dosť vyhýbavé a spoločnosť DPLP sa preto nemôže spoliehať na ich použitie. Celkovo sa Komisia domnieva, že opatrenia prijaté v súvislosti s činnosťami spoločnosti DPLP spojenými s distribúciou tlače predpokladajú dlhodobý záväzok v oblasti náhrady. |
| --- | --- |

(325)

Pokiaľ ide o distribúciu tlače, v článku 2 štvrtej zmluvy o výkone správy sa spresňuje, že počas platnosti zmluvy sa sadzby za distribúciu tlače nemôžu zvýšiť rýchlejšie než index zdravia. Na účely pokrytia čistých nákladov na distribúciu tlače so zreteľom na plánovanú efektívnosť sa v článku 13 ods. 2 stanovuje ročná náhrada, na ktorú má spoločnosť nárok, na 290 613 000 EUR (suma upravená podľa inflácie) (110). V článku 13 ods. 5 sa uvádza, že ak sa zmení obsah alebo podmienky SVHZ alebo dôjde k podstatnej zmene v nákladoch, ktoré spoločnosť DPLP nemôže kontrolovať, zmluvné strany preskúmajú, či by sa výška náhrady nemala upraviť s cieľom reagovať na tento vývoj nákladov. Takáto úprava si vyžaduje rozhodnutie Rady ministrov. Komisia priznáva, že by sa táto doložka mohla vykladať ako „úniková“ doložka, ktorou sa do zmluvy spätne vkladajú určité prvky (ktoré chránia spoločnosť DPLP pred rizikom). Komisia sa však domnieva, že výrazy, ktoré použili orgány verejnej moci, sú dosť vyhýbavé a spoločnosť DPLP sa preto nemôže spoliehať na ich použitie. Celkovo sa Komisia domnieva, že opatrenia prijaté v súvislosti s činnosťami spoločnosti DPLP spojenými s distribúciou tlače predpokladajú dlhodobý záväzok v oblasti náhrady.

| (326) | Podľa Komisie sa teda štvrtá zmluva o výkone správy (2006 – 2010) nemôže pokladať za predstavujúcu nízke riziko, ale skôr za predstavujúcu vysoké riziko. Celkovo sa zdá, že štandardné rozpätie [5,4 % – 7,4 %] vyhovuje obom typom činností ustanovených v štvrtej zmluve o výkone správy. |
| --- | --- |

(326)

Podľa Komisie sa teda štvrtá zmluva o výkone správy (2006 – 2010) nemôže pokladať za predstavujúcu nízke riziko, ale skôr za predstavujúcu vysoké riziko. Celkovo sa zdá, že štandardné rozpätie [5,4 % – 7,4 %] vyhovuje obom typom činností ustanovených v štvrtej zmluve o výkone správy.

| (327) | Naopak, predchádzajúce zmluvy o výkone správy (do roku 2005) podľa všetkého vychádzali väčšinou z cenového mechanizmu a z mechanizmu náhrad, ktoré pre spoločnosť DPLP predstavovali len vysoké riziko. |
| --- | --- |

(327)

Naopak, predchádzajúce zmluvy o výkone správy (do roku 2005) podľa všetkého vychádzali väčšinou z cenového mechanizmu a z mechanizmu náhrad, ktoré pre spoločnosť DPLP predstavovali len vysoké riziko.

| (328) | Pokiaľ ide o stanovenie cien známok, Komisia zistila, že v prvých troch zmluvách o výkone správy sa neuplatňuje mechanizmus stanovenia cenového stropu takého typu, aký sa použil v štvrtej zmluve o výkone správy (ustanovujúcej dlhodobý záväzok v oblasti cien). Tieto zmluvy skôr odkazujú, a to dosť všeobecne, na sadzby založené na skutočných nákladoch stanovených na základe príslušných účtovných zásad (111). |
| --- | --- |

(328)

Pokiaľ ide o stanovenie cien známok, Komisia zistila, že v prvých troch zmluvách o výkone správy sa neuplatňuje mechanizmus stanovenia cenového stropu takého typu, aký sa použil v štvrtej zmluve o výkone správy (ustanovujúcej dlhodobý záväzok v oblasti cien). Tieto zmluvy skôr odkazujú, a to dosť všeobecne, na sadzby založené na skutočných nákladoch stanovených na základe príslušných účtovných zásad (111).

| (329) | Pokiaľ ide o distribúciu tlače, Komisia tiež zistila, že prvé tri zmluvy o výkone správy neustanovujú žiadny paušálny rozpočet na obdobie platnosti zmluvy podobným spôsobom ako v štvrtej zmluve o výkone správy (112). Odvolávajú sa skôr na náhrady na základe skutočných nákladov (113). Komisia zistila, že v druhej zmluve sa okrem iného vymedzil celkový strop náhrady, ale zdá sa, že skutočné kompenzačné sumy zistené počas daného obdobia spochybňujú skutočnú záväznosť stropu (114). V prvej zmluve o výkone správy bola tiež stanovená ročná dotácia (náhrada), ale Komisia zistila, že v zmluve nebol súčasne určený dlhodobý strop sadzieb za distribúciu tlače. |
| --- | --- |

(329)

Pokiaľ ide o distribúciu tlače, Komisia tiež zistila, že prvé tri zmluvy o výkone správy neustanovujú žiadny paušálny rozpočet na obdobie platnosti zmluvy podobným spôsobom ako v štvrtej zmluve o výkone správy (112). Odvolávajú sa skôr na náhrady na základe skutočných nákladov (113). Komisia zistila, že v druhej zmluve sa okrem iného vymedzil celkový strop náhrady, ale zdá sa, že skutočné kompenzačné sumy zistené počas daného obdobia spochybňujú skutočnú záväznosť stropu (114). V prvej zmluve o výkone správy bola tiež stanovená ročná dotácia (náhrada), ale Komisia zistila, že v zmluve nebol súčasne určený dlhodobý strop sadzieb za distribúciu tlače.

| (330) | Komisia teda zastáva názor, že rozpätie [3,6 % – 4,8 %], ktoré sa považovalo za primerané v prípade neexistencie väčšieho rizika spojeného so zmluvou, sa musí vzťahovať tak na distribúciu tlače, ako aj na distribúciu listových zásielok za obdobie zodpovedajúce prvým trom zmluvám o výkone správy. |
| --- | --- |

(330)

Komisia teda zastáva názor, že rozpätie [3,6 % – 4,8 %], ktoré sa považovalo za primerané v prípade neexistencie väčšieho rizika spojeného so zmluvou, sa musí vzťahovať tak na distribúciu tlače, ako aj na distribúciu listových zásielok za obdobie zodpovedajúce prvým trom zmluvám o výkone správy.

| (331) | Komisia konštatuje, že prístup založený na zmluvách navrhujú aj belgické orgány v dokumente, ktorý predložili 14. decembra 2011. Napriek tomu, že navrhovaná metodika vyvoláva viacero otázok týkajúcich sa rizikových faktorov a spôsobu, akým sú vážené (115), analýza podľa zmluvných období, pri ktorej sa predovšetkým klasifikuje riziko podstúpené spoločnosťou DPLP podľa trojúrovňovej stupnice (nízke, stredné, vysoké), je celkovo v súlade s prístupom, ktorý prijala Komisia. Celkovo sa zdá, že príslušná klasifikácia zmlúv podľa predpokladaného rizika uskutočnená spoločnosťou DPLP je v súlade s analýzou Komisie, keďže sa belgické orgány takisto domnievajú, že štvrtá zmluva je celkovo rizikovejšia než prvé tri zmluvy. |
| --- | --- |

(331)

Komisia konštatuje, že prístup založený na zmluvách navrhujú aj belgické orgány v dokumente, ktorý predložili 14. decembra 2011. Napriek tomu, že navrhovaná metodika vyvoláva viacero otázok týkajúcich sa rizikových faktorov a spôsobu, akým sú vážené (115), analýza podľa zmluvných období, pri ktorej sa predovšetkým klasifikuje riziko podstúpené spoločnosťou DPLP podľa trojúrovňovej stupnice (nízke, stredné, vysoké), je celkovo v súlade s prístupom, ktorý prijala Komisia. Celkovo sa zdá, že príslušná klasifikácia zmlúv podľa predpokladaného rizika uskutočnená spoločnosťou DPLP je v súlade s analýzou Komisie, keďže sa belgické orgány takisto domnievajú, že štvrtá zmluva je celkovo rizikovejšia než prvé tri zmluvy.

| (332) | Komisia dospela k záveru, že štandardné rozpätie rentability tržieb (ROS) [5,4 % – 7,4 %] predstavuje vhodné referenčné rozpätie primeraného zisku za obdobia, v priebehu ktorých mala spoločnosť DPLP čeliť väčšiemu riziku a na zohľadnenie stimulov na zvýšenie efektívnosti. |
| --- | --- |

(332)

Komisia dospela k záveru, že štandardné rozpätie rentability tržieb (ROS) [5,4 % – 7,4 %] predstavuje vhodné referenčné rozpätie primeraného zisku za obdobia, v priebehu ktorých mala spoločnosť DPLP čeliť väčšiemu riziku a na zohľadnenie stimulov na zvýšenie efektívnosti.

| (333) | Komisia zároveň dospela k záveru, že rozpätie ROS [3,6 % – 4,8 %] predstavuje vhodné referenčné rozpätie primeraného zisku za obdobia počas ktorých spoločnosť DPLP nebola vystavená väčšiemu riziku. |
| --- | --- |

(333)

Komisia zároveň dospela k záveru, že rozpätie ROS [3,6 % – 4,8 %] predstavuje vhodné referenčné rozpätie primeraného zisku za obdobia počas ktorých spoločnosť DPLP nebola vystavená väčšiemu riziku.

| (334) | S cieľom zohľadniť snahu, ktorú podľa belgických orgánov vyvinula spoločnosť DPLP, aby dosiahla zvýšenie efektívnosti, sa Komisia rozhodla preukázať opatrnosť a použiť horné hranice týchto dvoch rozpätí na účely stanovenia primeraného zisku, ktorý sa má zahrnúť do nákladov na služby vo verejnom záujme. Tento prístup je zreteľný aj v štúdii Deloitte (pozri odôvodnenie 293), podľa ktorej by bolo vhodné použiť rozpätia s ohľadom na nutnosť nepostihovať nadpriemerné výsledky dosiahnuté vďaka zvýšeniu efektívnosti. |
| --- | --- |

(334)

S cieľom zohľadniť snahu, ktorú podľa belgických orgánov vyvinula spoločnosť DPLP, aby dosiahla zvýšenie efektívnosti, sa Komisia rozhodla preukázať opatrnosť a použiť horné hranice týchto dvoch rozpätí na účely stanovenia primeraného zisku, ktorý sa má zahrnúť do nákladov na služby vo verejnom záujme. Tento prístup je zreteľný aj v štúdii Deloitte (pozri odôvodnenie 293), podľa ktorej by bolo vhodné použiť rozpätia s ohľadom na nutnosť nepostihovať nadpriemerné výsledky dosiahnuté vďaka zvýšeniu efektívnosti.

| (335) | Komisia sa domnieva, že prvé tri zmluvy o výkone správy (1992 – 1996, 1997 – 2002 a 2003 – 2005) predstavujú nízke riziko a že primeraná úroveň zisku zodpovedajúca ROS 4,8 % sa môže uplatňovať na distribúciu listových zásielok, ako aj tlače. Na druhej strane sa domnieva, že štvrtá zmluva o výkone správy (2006 – 2010) je spojená so zreteľne vyšším rizikom, takže primeraná úroveň zisku zodpovedajúca ROS 7,4 % sa môže uplatniť na distribúciu listových zásielok, ako aj tlače. |
| --- | --- |

(335)

Komisia sa domnieva, že prvé tri zmluvy o výkone správy (1992 – 1996, 1997 – 2002 a 2003 – 2005) predstavujú nízke riziko a že primeraná úroveň zisku zodpovedajúca ROS 4,8 % sa môže uplatňovať na distribúciu listových zásielok, ako aj tlače. Na druhej strane sa domnieva, že štvrtá zmluva o výkone správy (2006 – 2010) je spojená so zreteľne vyšším rizikom, takže primeraná úroveň zisku zodpovedajúca ROS 7,4 % sa môže uplatniť na distribúciu listových zásielok, ako aj tlače.

| (336) | V prvej zmluve o výkone správy sa spresňuje, že ročná náhrada vyplácaná štátom je určená pre všetky úlohy služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(336)

V prvej zmluve o výkone správy sa spresňuje, že ročná náhrada vyplácaná štátom je určená pre všetky úlohy služby vo verejnom záujme.

| (337) | Možná nadmerná náhrada sa preto musí vypočítať tak, že sa pripočítajú všetky náklady a príjmy spojené so všetkými úlohami služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(337)

Možná nadmerná náhrada sa preto musí vypočítať tak, že sa pripočítajú všetky náklady a príjmy spojené so všetkými úlohami služby vo verejnom záujme.

| (338) | Ročná náhrada vyplatená štátom za úlohy služby vo verejnom záujme musí byť zahrnutá do príjmov. Ročné náhrady, ktoré spoločnosť DPLP dostala na základe prvej zmluvy o výkone správy, predstavujú celkovú sumu 1,5 mld. EUR. |
| --- | --- |

(338)

Ročná náhrada vyplatená štátom za úlohy služby vo verejnom záujme musí byť zahrnutá do príjmov. Ročné náhrady, ktoré spoločnosť DPLP dostala na základe prvej zmluvy o výkone správy, predstavujú celkovú sumu 1,5 mld. EUR.

| (339) | Okrem toho sa musia zohľadniť nasledujúce opatrenia pomoci:
  Prevod nehnuteľností |
| --- | --- |

(339)

Okrem toho sa musia zohľadniť nasledujúce opatrenia pomoci:

Prevod nehnuteľností

| (340) | V prvej zmluve o výkone správy sa ustanovil aj prevod nehnuteľností vo vlastníctve štátu na spoločnosť DPLP. Tento prevod vlastníctva k nehnuteľnostiam v hodnote 112,2 miliónov EUR, za ktorý nebola zaplatená žiadna protihodnota, musí byť na účely výpočtu nadmernej náhrady za obdobie, na ktoré sa vzťahuje prvá zmluva o výkone správy, zahrnutý do príjmov spoločnosti DPLP. Spoločnosť DPLP nezaplatila štátu žiadnu protihodnotu za používanie budov v období pred prevodom. |
| --- | --- |

(340)

V prvej zmluve o výkone správy sa ustanovil aj prevod nehnuteľností vo vlastníctve štátu na spoločnosť DPLP. Tento prevod vlastníctva k nehnuteľnostiam v hodnote 112,2 miliónov EUR, za ktorý nebola zaplatená žiadna protihodnota, musí byť na účely výpočtu nadmernej náhrady za obdobie, na ktoré sa vzťahuje prvá zmluva o výkone správy, zahrnutý do príjmov spoločnosti DPLP. Spoločnosť DPLP nezaplatila štátu žiadnu protihodnotu za používanie budov v období pred prevodom.

| (341) | V roku 1997 štát vyplatil spoločnosti DPLP sumu 62 mil. EUR a túto sumu zaúčtoval ako kapitálový vklad. Belgické orgány následne pripustili, že tento prevod v skutočnosti zodpovedá odloženej výplate zostatku ročnej náhrady za rok 1996 stanovenej v prvej zmluve o výkone správy. |
| --- | --- |

(341)

V roku 1997 štát vyplatil spoločnosti DPLP sumu 62 mil. EUR a túto sumu zaúčtoval ako kapitálový vklad. Belgické orgány následne pripustili, že tento prevod v skutočnosti zodpovedá odloženej výplate zostatku ročnej náhrady za rok 1996 stanovenej v prvej zmluve o výkone správy.

| (342) | Na začiatku, v roku 1996, nebola uvedená suma zaplatená spoločnosti DPLP včas a okrem toho štátna náhrada bola nižšia ako ročná suma za uvedený rok stanovená v zmluve o výkone správy. |
| --- | --- |

(342)

Na začiatku, v roku 1996, nebola uvedená suma zaplatená spoločnosti DPLP včas a okrem toho štátna náhrada bola nižšia ako ročná suma za uvedený rok stanovená v zmluve o výkone správy.

| (343) | Na účely kontroly nadmernej náhrady sa úhrada 62 mil. EUR zahrnula do náhrady za SVHZ za obdobie, na ktoré sa vzťahuje zmluva o výkone správy. |
| --- | --- |

(343)

Na účely kontroly nadmernej náhrady sa úhrada 62 mil. EUR zahrnula do náhrady za SVHZ za obdobie, na ktoré sa vzťahuje zmluva o výkone správy.

| (344) | Výpočet nadmernej náhrady v rámci prvej zmluvy o výkone správy možno zhrnúť takto:






  – | čisté náklady (náklady – príjmy) na všetky úlohy služby vo verejnom záujme vrátane záväzku služby vo verejnom záujme (SVZ) |
| --- | --- | --- |

(344)

Výpočet nadmernej náhrady v rámci prvej zmluvy o výkone správy možno zhrnúť takto:

–

| – | primeraný zisk povolený pre SVHZ |
| --- | --- |

–

| + | ročné náhrady za SVHZ |
| --- | --- |

+

| + | prevod nehnuteľností |
| --- | --- |

+

| + | kapitálový vklad z roku 1997 |
| --- | --- |

+

| = | nadmerná náhrada |
| --- | --- |

=

| (345) | V prípade troch nasledujúcich zmlúv o výkone správy sa pri výpočte nadmernej náhrady zohľadnia iba náklady a príjmy spojené so SVHZ, na ktoré sa podľa ustanovení uvedených zmlúv mohla vzťahovať náhrada za službu vo verejnom záujme. Náklady a príjmy zodpovedajúce ostatným SVHZ, ktoré podľa ustanovení zmlúv o výkone správy neboli oprávnené na pomoc, sa nezohľadnia. Keďže univerzálna poštová služba nepatrí k činnostiam, na ktoré sa poskytuje pomoc, potenciálne čisté náklady na ňu sa nezohľadnia a v celom rozsahu ich musí financovať spoločnosť DPLP zo svojich vlastných zdrojov v súlade s poverením službou vo verejnom záujme vymedzenom v zmluvách o výkone správy. K činnostiam, na ktoré sa v súlade so zmluvami o výkone správy poskytuje náhrada vo výške, ktorá je v nich stanovená, patrí najmä distribúcia tlače (denníky a periodiká) a ďalšie služby vo verejnom záujme vymenované v odôvodnení 33. |
| --- | --- |

(345)

V prípade troch nasledujúcich zmlúv o výkone správy sa pri výpočte nadmernej náhrady zohľadnia iba náklady a príjmy spojené so SVHZ, na ktoré sa podľa ustanovení uvedených zmlúv mohla vzťahovať náhrada za službu vo verejnom záujme. Náklady a príjmy zodpovedajúce ostatným SVHZ, ktoré podľa ustanovení zmlúv o výkone správy neboli oprávnené na pomoc, sa nezohľadnia. Keďže univerzálna poštová služba nepatrí k činnostiam, na ktoré sa poskytuje pomoc, potenciálne čisté náklady na ňu sa nezohľadnia a v celom rozsahu ich musí financovať spoločnosť DPLP zo svojich vlastných zdrojov v súlade s poverením službou vo verejnom záujme vymedzenom v zmluvách o výkone správy. K činnostiam, na ktoré sa v súlade so zmluvami o výkone správy poskytuje náhrada vo výške, ktorá je v nich stanovená, patrí najmä distribúcia tlače (denníky a periodiká) a ďalšie služby vo verejnom záujme vymenované v odôvodnení 33.

| (346) | Vzhľadom na uplatňované nízke sadzby za distribúciu tlače sú SVHZ, na ktoré sa poskytuje pomoc, celkovo stratové. |
| --- | --- |

(346)

Vzhľadom na uplatňované nízke sadzby za distribúciu tlače sú SVHZ, na ktoré sa poskytuje pomoc, celkovo stratové.

| (347) | V rozsahu, v akom môže byť možná nadmerná náhrada za danú službu použitá na financovanie čistých nákladov vzniknutých v súvislosti s úlohami vo verejnom záujme, za ktoré bola vyplatená nedostatočná náhrada, sa pri výpočte pripočítajú všetky náklady a príjmy spojené so SVHZ oprávnenými na pomoc na základe zmlúv o výkone správy. |
| --- | --- |

(347)

V rozsahu, v akom môže byť možná nadmerná náhrada za danú službu použitá na financovanie čistých nákladov vzniknutých v súvislosti s úlohami vo verejnom záujme, za ktoré bola vyplatená nedostatočná náhrada, sa pri výpočte pripočítajú všetky náklady a príjmy spojené so SVHZ oprávnenými na pomoc na základe zmlúv o výkone správy.

| (348) | Ročné náhrady, ktoré spoločnosť DPLP dostala na základe týchto troch zmlúv o výkone správy, predstavujú celkovú sumu 3,5 mld. EUR. |
| --- | --- |

(348)

Ročné náhrady, ktoré spoločnosť DPLP dostala na základe týchto troch zmlúv o výkone správy, predstavujú celkovú sumu 3,5 mld. EUR.

| (349) | Okrem náhrad stanovených v zmluvách o výkone správy využívala spoločnosť DPLP počas celého prešetrovaného obdobia výhradné práva na poskytovanie vyhradených poštových služieb, ktoré jej udelil štát. Napriek tomu, že možné čisté prebytky pochádzajúce z tejto vyhradenej oblasti nepredstavujú na účely kontroly štátnej pomoci štátne zdroje, a teda sa na ne nemôže vzťahovať príkaz na vrátenie nadmernej náhrady, podľa pravidiel štátnej pomoci môžu a musia byť zohľadnené pri posudzovaní nevyhnutnosti a primeranosti každej ďalšej štátnej pomoci, ktorá bola uvedenému prevádzkovateľovi poskytnutá ako náhrada za služby vo verejnom záujme. Pri posudzovaní zlučiteľnosti náhrady poskytnutej spoločnosti DPLP na základe jednotlivých zmlúv o výkone správy podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ, nadmerný zisk, ktorý belgický prevádzkovateľ poštových služieb dosiahol vo vyhradenej oblasti, sa odpočíta od nákladov na SVHZ oprávnené na náhradu za službu vo verejnom záujme v zmysle ustanovení predmetných zmlúv. |
| --- | --- |

(349)

Okrem náhrad stanovených v zmluvách o výkone správy využívala spoločnosť DPLP počas celého prešetrovaného obdobia výhradné práva na poskytovanie vyhradených poštových služieb, ktoré jej udelil štát. Napriek tomu, že možné čisté prebytky pochádzajúce z tejto vyhradenej oblasti nepredstavujú na účely kontroly štátnej pomoci štátne zdroje, a teda sa na ne nemôže vzťahovať príkaz na vrátenie nadmernej náhrady, podľa pravidiel štátnej pomoci môžu a musia byť zohľadnené pri posudzovaní nevyhnutnosti a primeranosti každej ďalšej štátnej pomoci, ktorá bola uvedenému prevádzkovateľovi poskytnutá ako náhrada za služby vo verejnom záujme. Pri posudzovaní zlučiteľnosti náhrady poskytnutej spoločnosti DPLP na základe jednotlivých zmlúv o výkone správy podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ, nadmerný zisk, ktorý belgický prevádzkovateľ poštových služieb dosiahol vo vyhradenej oblasti, sa odpočíta od nákladov na SVHZ oprávnené na náhradu za službu vo verejnom záujme v zmysle ustanovení predmetných zmlúv.

| (350) | V tejto súvislosti treba uviesť, že táto zásada je v súlade s rámcom pre SVHZ, v ktorom sa stanovuje, že „ak je príslušný podnik držiteľom osobitných alebo výhradných práv spojených s inou službou všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorá vytvára zisk nad rámec primeraného zisku alebo profituje z iných výhod udelených štátom, musia sa zohľadniť bez ohľadu na ich klasifikáciu na účely článku 87 Zmluvy o ES a pripočítať k zisku“ (116). Do tejto zásady sa premietla podmienka nevyhnutnosti a primeranosti obsiahnutá v článku 106 ods. 2 ZFEÚ. Pomoc vyplatená za SVHZ okrem nadmerného zisku, ktorý vyplynul z výhradného alebo osobitného práva udeleného prevádzkovateľovi a sám osebe stačí na pokrytie nákladov na inú SVHZ, nie je nevyhnutná na poskytovanie uvedenej SVHZ. Prevádzkovateľ dosahuje tento svoj nadmerný zisk už vďaka štátnemu opatreniu, ktoré mu umožňuje zabezpečovať SVHZ v podmienkach ekonomickej rovnováhy, takže nie je potrebná žiadna dodatočná náhrada. |
| --- | --- |

(350)

V tejto súvislosti treba uviesť, že táto zásada je v súlade s rámcom pre SVHZ, v ktorom sa stanovuje, že „ak je príslušný podnik držiteľom osobitných alebo výhradných práv spojených s inou službou všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorá vytvára zisk nad rámec primeraného zisku alebo profituje z iných výhod udelených štátom, musia sa zohľadniť bez ohľadu na ich klasifikáciu na účely článku 87 Zmluvy o ES a pripočítať k zisku“ (116). Do tejto zásady sa premietla podmienka nevyhnutnosti a primeranosti obsiahnutá v článku 106 ods. 2 ZFEÚ. Pomoc vyplatená za SVHZ okrem nadmerného zisku, ktorý vyplynul z výhradného alebo osobitného práva udeleného prevádzkovateľovi a sám osebe stačí na pokrytie nákladov na inú SVHZ, nie je nevyhnutná na poskytovanie uvedenej SVHZ. Prevádzkovateľ dosahuje tento svoj nadmerný zisk už vďaka štátnemu opatreniu, ktoré mu umožňuje zabezpečovať SVHZ v podmienkach ekonomickej rovnováhy, takže nie je potrebná žiadna dodatočná náhrada.

| (351) | Pri posudzovaní nevyhnutnosti uvedených náhrad za SVHZ poskytnutých spoločnosti DPLP sa musí zohľadniť každý nadmerný zisk vo vyhradenej oblasti. |
| --- | --- |

(351)

Pri posudzovaní nevyhnutnosti uvedených náhrad za SVHZ poskytnutých spoločnosti DPLP sa musí zohľadniť každý nadmerný zisk vo vyhradenej oblasti.

| (352) | Následkom toho sa pri analýze nadmernej náhrady za SVHZ zohľadní každý akýkoľvek zisk dosiahnutý vo vyhradenej oblasti (ZUS-VO), ktorý presahuje úroveň primeraného zisku. |
| --- | --- |

(352)

Následkom toho sa pri analýze nadmernej náhrady za SVHZ zohľadní každý akýkoľvek zisk dosiahnutý vo vyhradenej oblasti (ZUS-VO), ktorý presahuje úroveň primeraného zisku.

| (353) | Keďže je však vyhradená oblasť predovšetkým určená na financovanie univerzálnej služby, každá strata zaznamenaná v iných oblastiach univerzálnej služby znižuje príspevok vyhradenej oblasti na náklady ostatných súvisiacich SVHZ. |
| --- | --- |

(353)

Keďže je však vyhradená oblasť predovšetkým určená na financovanie univerzálnej služby, každá strata zaznamenaná v iných oblastiach univerzálnej služby znižuje príspevok vyhradenej oblasti na náklady ostatných súvisiacich SVHZ.

| (354) | Okrem toho je pri určovaní nadmerného zisku, ktorý skutočne pochádza z vyhradenej oblasti, nevyhnutné zohľadniť náklady vzniknuté v súvislosti so záväzkom univerzálnej služby, ktoré sú však spojené s činnosťami, ktoré nepatria do rámca univerzálnej služby. V súlade s judikatúrou vo veci Chronopost sú náklady na maloobchodnú sieť rozdelené v nákladovom účtovníctve spoločnosti DPLP medzi činnosti vyžadujúce používanie siete, čím sa rozumejú produkty spadajúce pod univerzálnu službu, ale nie výhradne tieto produkty. Konkrétnejšie, záväzok udržiavať maloobchodnú sieť určitej veľkosti a hustoty uložený spoločnosti DPLP, aby poskytovala univerzálnu poštovú službu na dostatočnej kvalitatívnej úrovni stanovenej belgickými orgánmi, má za následok straty pre obchodné činnosti, ktoré nespadajú pod univerzálnu službu, pretože časť nákladov na maloobchodnú sieť je v súlade s judikatúrou vo veci Chronopost pridelená k obchodným produktom, ktoré používajú maloobchodnú sieť. |
| --- | --- |

(354)

Okrem toho je pri určovaní nadmerného zisku, ktorý skutočne pochádza z vyhradenej oblasti, nevyhnutné zohľadniť náklady vzniknuté v súvislosti so záväzkom univerzálnej služby, ktoré sú však spojené s činnosťami, ktoré nepatria do rámca univerzálnej služby. V súlade s judikatúrou vo veci Chronopost sú náklady na maloobchodnú sieť rozdelené v nákladovom účtovníctve spoločnosti DPLP medzi činnosti vyžadujúce používanie siete, čím sa rozumejú produkty spadajúce pod univerzálnu službu, ale nie výhradne tieto produkty. Konkrétnejšie, záväzok udržiavať maloobchodnú sieť určitej veľkosti a hustoty uložený spoločnosti DPLP, aby poskytovala univerzálnu poštovú službu na dostatočnej kvalitatívnej úrovni stanovenej belgickými orgánmi, má za následok straty pre obchodné činnosti, ktoré nespadajú pod univerzálnu službu, pretože časť nákladov na maloobchodnú sieť je v súlade s judikatúrou vo veci Chronopost pridelená k obchodným produktom, ktoré používajú maloobchodnú sieť.

| (355) | Obmedzenie siete uložené zmluvami o výkone správy: Obmedzenia uložené štátom sa týkajú hustoty a typu poštových prevádzkarní (poštové úrady a/alebo poštové predajné miesta) tvoriace maloobchodnú sieť. Sú vymedzené v opakovaných zmluvách o výkone správy. Napríklad v štvrtej zmluve o výkone správy (2005 – 2010) sa ustanovuje:






  a) | všeobecná povinnosť udržiavať sieť umožňujúcu poskytovať univerzálnu službu a iné služby vo verejnom záujme, ktorými bola poverená spoločnosť DPLP (117); |
| --- | --- | --- |

(355)

Obmedzenie siete uložené zmluvami o výkone správy: Obmedzenia uložené štátom sa týkajú hustoty a typu poštových prevádzkarní (poštové úrady a/alebo poštové predajné miesta) tvoriace maloobchodnú sieť. Sú vymedzené v opakovaných zmluvách o výkone správy. Napríklad v štvrtej zmluve o výkone správy (2005 – 2010) sa ustanovuje:

a)

všeobecná povinnosť udržiavať sieť umožňujúcu poskytovať univerzálnu službu a iné služby vo verejnom záujme, ktorými bola poverená spoločnosť DPLP (117);

| b) | povinnosť mať najmenej 1 300 poštových prevádzkarní (poštové úrady a poštové predajné miesta (118)); |
| --- | --- |

b)

povinnosť mať najmenej 1 300 poštových prevádzkarní (poštové úrady a poštové predajné miesta (118));

| c) | povinnosť mať najmenej 589 poštových úradov; |
| --- | --- |

c)

povinnosť mať najmenej 589 poštových úradov;

| d) | okrem toho cestná vzdialenosť medzi každou poštovou prevádzkarňou ponúkajúcou sortiment základných služieb a poštovým úradom poskytujúcim kompletný sortiment služieb nesmie presiahnuť 10 km. |
| --- | --- |

d)

okrem toho cestná vzdialenosť medzi každou poštovou prevádzkarňou ponúkajúcou sortiment základných služieb a poštovým úradom poskytujúcim kompletný sortiment služieb nesmie presiahnuť 10 km.

| (356) | Belgické orgány sa domnievajú, že osobitné požiadavky na počet a druh poštových prevádzkarní tvoriacich maloobchodnú sieť spoločnosti DPL predstavujú osobitný záväzok územného pokrytia uložený štátom nad rámec záväzku univerzálnej služby (ZUS). Na základe toho sa Belgicko domnieva, že všetky čisté náklady spojené s týmto osobitným záväzkom územného pokrytia by mal kompenzovať štát. |
| --- | --- |

(356)

Belgické orgány sa domnievajú, že osobitné požiadavky na počet a druh poštových prevádzkarní tvoriacich maloobchodnú sieť spoločnosti DPL predstavujú osobitný záväzok územného pokrytia uložený štátom nad rámec záväzku univerzálnej služby (ZUS). Na základe toho sa Belgicko domnieva, že všetky čisté náklady spojené s týmto osobitným záväzkom územného pokrytia by mal kompenzovať štát.

| (357) | Kvantitatívne vyjadrenie obmedzenia týkajúceho sa siete: S cieľom určiť čisté náklady, ktoré vznikajú spoločnosti DPLP v súvislosti so záväzkom udržiavať maloobchodnú sieť pozostávajúcej z najmenej 1 300 poštových prevádzkarní, z čoho je minimálne 589 poštových úradov, belgické orgány porovnali skutočnú maloobchodnú sieť, ktorej hustota a typ poštových prevádzkarní je stanovená štátom, s hypotetickou maloobchodnou sieťou, ktorú by DPLP prevádzkovala, keby nemusela prihliadať na tieto osobitné obmedzenia. Inými slovami, hypotetická maloobchodná sieť je sieť, ktorú by si DPLP vybrala na prevádzkovanie v komerčných podmienkach, keby jej štát neuložil záväzok verejnej služby. |
| --- | --- |

(357)

Kvantitatívne vyjadrenie obmedzenia týkajúceho sa siete: S cieľom určiť čisté náklady, ktoré vznikajú spoločnosti DPLP v súvislosti so záväzkom udržiavať maloobchodnú sieť pozostávajúcej z najmenej 1 300 poštových prevádzkarní, z čoho je minimálne 589 poštových úradov, belgické orgány porovnali skutočnú maloobchodnú sieť, ktorej hustota a typ poštových prevádzkarní je stanovená štátom, s hypotetickou maloobchodnou sieťou, ktorú by DPLP prevádzkovala, keby nemusela prihliadať na tieto osobitné obmedzenia. Inými slovami, hypotetická maloobchodná sieť je sieť, ktorú by si DPLP vybrala na prevádzkovanie v komerčných podmienkach, keby jej štát neuložil záväzok verejnej služby.

| (358) | Belgické orgány sa domnievajú, že túto hypotetická sieť by tvorili výhradne poštové predajné miesta. Poštové úrady by zanikli. Na to, aby spoločnosť DPLP mohla naďalej obslúžiť rovnaký objem zákazníkov, by musela výrazne zvýšiť počet poštových predajných miest.

  Porovnanie medzi súčasnou maloobchodnou sieťou spoločnosti DPLP a hypotetickou sieťou v prípade neexistencie záväzkov uložených štátom | Celkový počet poštových prevádzkarní
  poštové úrady a) + poštové predajné miesta b) | a) | Počet poštových úradov
  (vyhradené poštové prevádzkarne, ktoré prevádzkuje sama spoločnosť DPLP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(358)

Belgické orgány sa domnievajú, že túto hypotetická sieť by tvorili výhradne poštové predajné miesta. Poštové úrady by zanikli. Na to, aby spoločnosť DPLP mohla naďalej obslúžiť rovnaký objem zákazníkov, by musela výrazne zvýšiť počet poštových predajných miest.

Porovnanie medzi súčasnou maloobchodnou sieťou spoločnosti DPLP a hypotetickou sieťou v prípade neexistencie záväzkov uložených štátom

Celkový počet poštových prevádzkarní

poštové úrady a) + poštové predajné miesta b)

a)

Počet poštových úradov

(vyhradené poštové prevádzkarne, ktoré prevádzkuje sama spoločnosť DPLP)

| b) | Počet poštových predajných miest
  (poštové prevádzkarne nachádzajúce sa v priestoroch tretích osôb) |
| --- | --- |

b)

Počet poštových predajných miest

(poštové prevádzkarne nachádzajúce sa v priestoroch tretích osôb)

Skutočná maloobchodná sieť DPLP (koncom roka 2009)

1 401 =

713 +

688

Hypotetická maloobchodná sieť v prípade neexistencie obmedzení uložených štátom (podľa belgických orgánov)

[...] =

[...] +

[...]

Záväzok týkajúci sa maloobchodnej siete uložený štátom

minimálne 1 300

minimálne 589

žiadny záväzok

| (359) | Ako vyplýva z tabuľky, skutočná maloobchodná sieť spoločnosti DPLP spĺňa požiadavky štátu: celkový počet poštových prevádzkarní a počet poštových úradov je v oboch prípadoch vyšší ako požadovaná úroveň. Naopak hypotetická sieť, ktorú by DPLP prevádzkovala, keby bola oprávnená vybrať si maloobchodnú sieť na základe čisto komerčných úvah, by bola veľmi odlišná: celkový počet poštových predajných miest by sa zvýšil alebo poštové úrady prevádzkované spoločnosťou DPLP by zanikli. |
| --- | --- |

(359)

Ako vyplýva z tabuľky, skutočná maloobchodná sieť spoločnosti DPLP spĺňa požiadavky štátu: celkový počet poštových prevádzkarní a počet poštových úradov je v oboch prípadoch vyšší ako požadovaná úroveň. Naopak hypotetická sieť, ktorú by DPLP prevádzkovala, keby bola oprávnená vybrať si maloobchodnú sieť na základe čisto komerčných úvah, by bola veľmi odlišná: celkový počet poštových predajných miest by sa zvýšil alebo poštové úrady prevádzkované spoločnosťou DPLP by zanikli.

| (360) | Reálna situácia týkajúca sa obmedzenia siete: Treba spresniť, že obmedzenie, ktoré štát ukladá spoločnosti DPLP, nie je jasne stanovené. |
| --- | --- |

(360)

Reálna situácia týkajúca sa obmedzenia siete: Treba spresniť, že obmedzenie, ktoré štát ukladá spoločnosti DPLP, nie je jasne stanovené.

| (361) | Po prvé sieť, ktorú spoločnosť DPLP skutočne udržiava, je väčšia, než požaduje štát. Takto je celkový počet poštových prevádzkarní, ako aj počet poštových úradov vyšší ako minimálny počet predpísaný štátom, z čoho by sa dalo usúdiť, že záväzky, ktoré musí spoločnosť DPLP dodržiavať, ju nezaťažujú, pretože z vlastnej vôle má sieť súčasnej veľkosti. |
| --- | --- |

(361)

Po prvé sieť, ktorú spoločnosť DPLP skutočne udržiava, je väčšia, než požaduje štát. Takto je celkový počet poštových prevádzkarní, ako aj počet poštových úradov vyšší ako minimálny počet predpísaný štátom, z čoho by sa dalo usúdiť, že záväzky, ktoré musí spoločnosť DPLP dodržiavať, ju nezaťažujú, pretože z vlastnej vôle má sieť súčasnej veľkosti.

| (362) | Belgické orgány vysvetľujú tento nadbytok poštových úradov podmienkou vzdialenosti 10 km, nutnosťou mať bezpečnú ziskovú maržu, aby bolo možné čeliť prípadom neočakávaného zatvorenia poštových predajných miest a ich úmyslom zvýšiť v budúcej zmluve o výkone správy minimálny predpísaný počet poštových úradov na 650, takže by bolo kontraproduktívne znížiť počet poštových úradov na počet, ktorý je v súčasnosti stanovený, prostredníctvom ich zatvorenia a neskôr, po určitom čase, ich opäť otvoriť. Belgické orgány tvrdia, že práve z týchto dôvodov nemohla spoločnosť DPLP viacej znížiť počet poštových úradov na úroveň približujúcu sa predpísanému minimálnemu počtu 589. Podľa nich je napriek menovitému nadbytku poštových prevádzkarní súčasná konfigurácia siete, ktorá pozostáva z 713 poštových úradov, v skutočnosti diktovaná požiadavkami štátu. |
| --- | --- |

(362)

Belgické orgány vysvetľujú tento nadbytok poštových úradov podmienkou vzdialenosti 10 km, nutnosťou mať bezpečnú ziskovú maržu, aby bolo možné čeliť prípadom neočakávaného zatvorenia poštových predajných miest a ich úmyslom zvýšiť v budúcej zmluve o výkone správy minimálny predpísaný počet poštových úradov na 650, takže by bolo kontraproduktívne znížiť počet poštových úradov na počet, ktorý je v súčasnosti stanovený, prostredníctvom ich zatvorenia a neskôr, po určitom čase, ich opäť otvoriť. Belgické orgány tvrdia, že práve z týchto dôvodov nemohla spoločnosť DPLP viacej znížiť počet poštových úradov na úroveň približujúcu sa predpísanému minimálnemu počtu 589. Podľa nich je napriek menovitému nadbytku poštových prevádzkarní súčasná konfigurácia siete, ktorá pozostáva z 713 poštových úradov, v skutočnosti diktovaná požiadavkami štátu.

| (363) | Po druhé metóda, ktorú si zvolili belgické orgány, je založená na retrospektívnom výpočte nákladov na maloobchodnú sieť od roku 2009 do roku 1992. Podobný retrospektívny výpočet má nevyhnutne za následok neistotu týkajúcu sa metodiky. Obchodný model poštových predajných miest nie je nevyhnutne dostupný od roku 1992. Okrem toho v minulosti tvorili personál spoločnosti DPLP zamestnanci v služobnom pomere, ktorých mzdové náklady boli veľmi stále. Keďže poštové predajné miesta neprevádzkovali zamestnanci spoločnosti DPLP, zamestnancov v služobnom pomere, ktorí už neboli pridelení na poštové úrady, ďalej platila spoločnosť DPLP. Je preto nepravdepodobné, že by možné zatvorenie poštových úradov na začiatku prešetrovaného obdobia malo priamo za následok zníženie mzdových nákladov. Naopak, tento druh úspor mohol byť do istej miery dosiahnutý v roku 2009, keď personál tvorilo viacej zmluvných zamestnancov. So zreteľom na postupný prechod na pružnejšie personálne zabezpečenie a na postupné zlepšenia systému nákladového účtovníctva, sa možno domnievať, že účtovné údaje týkajúce sa novších účtových období sú uchránené pred skreslením tohto druhu. Keďže však pre bpost ešte stále pracuje viac ako 20 000 štátnych zamestnancov a títo zamestnanci nemôžu byť zamestnaní na poštových predajných miestach a nemôžu byť ani prepustení, nahradenie všetkých poštových úradov poštovými predajnými miestami zostáva ešte aj dnes len teoretickou a nerealistickou možnosťou. |
| --- | --- |

(363)

Po druhé metóda, ktorú si zvolili belgické orgány, je založená na retrospektívnom výpočte nákladov na maloobchodnú sieť od roku 2009 do roku 1992. Podobný retrospektívny výpočet má nevyhnutne za následok neistotu týkajúcu sa metodiky. Obchodný model poštových predajných miest nie je nevyhnutne dostupný od roku 1992. Okrem toho v minulosti tvorili personál spoločnosti DPLP zamestnanci v služobnom pomere, ktorých mzdové náklady boli veľmi stále. Keďže poštové predajné miesta neprevádzkovali zamestnanci spoločnosti DPLP, zamestnancov v služobnom pomere, ktorí už neboli pridelení na poštové úrady, ďalej platila spoločnosť DPLP. Je preto nepravdepodobné, že by možné zatvorenie poštových úradov na začiatku prešetrovaného obdobia malo priamo za následok zníženie mzdových nákladov. Naopak, tento druh úspor mohol byť do istej miery dosiahnutý v roku 2009, keď personál tvorilo viacej zmluvných zamestnancov. So zreteľom na postupný prechod na pružnejšie personálne zabezpečenie a na postupné zlepšenia systému nákladového účtovníctva, sa možno domnievať, že účtovné údaje týkajúce sa novších účtových období sú uchránené pred skreslením tohto druhu. Keďže však pre bpost ešte stále pracuje viac ako 20 000 štátnych zamestnancov a títo zamestnanci nemôžu byť zamestnaní na poštových predajných miestach a nemôžu byť ani prepustení, nahradenie všetkých poštových úradov poštovými predajnými miestami zostáva ešte aj dnes len teoretickou a nerealistickou možnosťou.

| (364) | Belgické orgány však zdôrazňujú, že v minulosti sa potenciálne náklady na prepustenie zamestnancov kompenzovali úsporami prevádzkových nákladov a predajom budov, ktoré sa stali zbytočnými. Pokiaľ ide o spoľahlivosť údajov týkajúcich sa obdobia rokov 1992 – 2002, belgické orgány tvrdia, že v skutočnosti boli náklady na maloobchodnú sieť podhodnotené, pretože určité položky, ktoré sa mohli pokladať za náklady na sieť, boli združené v iných nákladových strediskách. Slabé stránky metódy retrospektívneho výpočtu sa preto vykompenzovali inými, opatrnými predpokladmi, ktoré si belgické orgány zvolili na účely výpočtu nákladov za predchádzajúce finančné roky. |
| --- | --- |

(364)

Belgické orgány však zdôrazňujú, že v minulosti sa potenciálne náklady na prepustenie zamestnancov kompenzovali úsporami prevádzkových nákladov a predajom budov, ktoré sa stali zbytočnými. Pokiaľ ide o spoľahlivosť údajov týkajúcich sa obdobia rokov 1992 – 2002, belgické orgány tvrdia, že v skutočnosti boli náklady na maloobchodnú sieť podhodnotené, pretože určité položky, ktoré sa mohli pokladať za náklady na sieť, boli združené v iných nákladových strediskách. Slabé stránky metódy retrospektívneho výpočtu sa preto vykompenzovali inými, opatrnými predpokladmi, ktoré si belgické orgány zvolili na účely výpočtu nákladov za predchádzajúce finančné roky.

| (365) | Existencia osobitného záväzku územného pokrytia: Aj keď pripustíme existenciu obmedzenia siete, tvrdenie belgických orgánov, že toto obmedzenie je spojené s osobitným záväzkom územného pokrytia, je podľa všetkého neopodstatnené. Ukazuje sa totiž, že zmluvy o výkone správy neobsahujú osobitné ustanovenia vymedzujúce reálny záväzok územného pokrytia, ktorý by bol oddelený a presahoval by rámec požiadaviek na záväzky univerzálnej služby a na iné záväzky služby vo verejnom záujme. Naopak v zmluvách o výkone správy medzi spoločnosťou DPLP a belgickým štátom sa spresňuje, že jediným cieľom obmedzenia siete je zabezpečiť univerzálnu službu a ostatné SVHZ (distribúcia denníkov a časopisov, poštové účty a poštové poukážky atď.) a náklady na sieť, ktoré sú nevyhnutné na poskytovanie týchto služieb, sú už vopred zaúčtované na účtoch týchto jednotlivých služieb (119). Okrem toho sa v zmluvách o výkone správy neustanovuje žiadny mechanizmus náhrady nákladov za záväzok územného pokrytia. Komisia upozorňuje, že povinnosť vopred určiť parametre pre výpočet náhrady bola zavedená v rámci pre SVHZ z roku 2005 a nadmerná náhrada nákladov vzniknutých spoločnosti DPLP v súvislosti so SVHZ bola zistená za obdobie po roku 2005 pozri odôvodnenie 386). |
| --- | --- |

(365)

Existencia osobitného záväzku územného pokrytia: Aj keď pripustíme existenciu obmedzenia siete, tvrdenie belgických orgánov, že toto obmedzenie je spojené s osobitným záväzkom územného pokrytia, je podľa všetkého neopodstatnené. Ukazuje sa totiž, že zmluvy o výkone správy neobsahujú osobitné ustanovenia vymedzujúce reálny záväzok územného pokrytia, ktorý by bol oddelený a presahoval by rámec požiadaviek na záväzky univerzálnej služby a na iné záväzky služby vo verejnom záujme. Naopak v zmluvách o výkone správy medzi spoločnosťou DPLP a belgickým štátom sa spresňuje, že jediným cieľom obmedzenia siete je zabezpečiť univerzálnu službu a ostatné SVHZ (distribúcia denníkov a časopisov, poštové účty a poštové poukážky atď.) a náklady na sieť, ktoré sú nevyhnutné na poskytovanie týchto služieb, sú už vopred zaúčtované na účtoch týchto jednotlivých služieb (119). Okrem toho sa v zmluvách o výkone správy neustanovuje žiadny mechanizmus náhrady nákladov za záväzok územného pokrytia. Komisia upozorňuje, že povinnosť vopred určiť parametre pre výpočet náhrady bola zavedená v rámci pre SVHZ z roku 2005 a nadmerná náhrada nákladov vzniknutých spoločnosti DPLP v súvislosti so SVHZ bola zistená za obdobie po roku 2005 pozri odôvodnenie 386).

| (366) | Treba poznamenať, že v súlade s článkom 3 smernice 97/67/ES sú členské štáty povinné uložiť svojim tradičným prevádzkovateľom poštových služieb záväzok poskytovať univerzálnu službu na primeranej kvalitatívnej úrovni, najmä z hľadiska geografického pokrytia. Toto geografické pokrytie existujúce aj v prípade, ktorý sa týka Belgicka, je však iba jedným z mnohých aspektov záväzku univerzálnej služby. V zmluvách o výkone správy, ktorým sa spoločnosť DPLP poveruje záväzkom univerzálnej služby, Komisia nenachádza žiadnu zmienku o dodatočnej úlohe tradičného prevádzkovateľa poštových služieb udržiavať väčšiu sieť, ktorú by tvoril väčší počet poštových úradov, než aký je potrebný na územné pokrytie, ktoré si vyžaduje záväzok služby vo verejnom záujme a ďalšie súvisiace služby vo verejnom záujme zodpovedajúce logike územnej súdržnosti alebo územného rozvoja. Niet pochýb, že každý poštový úrad prevádzkovaný spoločnosťou DPLP na účely zabezpečenia univerzálnej služby prispieva k územnej súdržnosti (120), ale z právneho hľadiska je záväzok udržiavať tento poštový úrad spojený s nutnosťou zabezpečovať univerzálnu poštovú službu a ostatné súvisiace služby na dostatočnej kvalitatívnej úrovni. Na to, aby bolo možné odvolávať sa na dodatočný záväzok územného pokrytia je v zmysle uplatniteľnej judikatúry potrebné, aby spoločnosť DPLP bola poverená osobitnou a presne vymedzenou úlohou udržiavať úrady v počte presahujúcom rámec poštovej siete, ktorej veľkosť bola stanovená pre univerzálnu službu. V poverení touto úlohou by mali byť spresnené záväzky, náklady na tieto záväzky a tiež systém financovania čistých nákladov na dodatočnú úlohu územného pokrytia. |
| --- | --- |

(366)

Treba poznamenať, že v súlade s článkom 3 smernice 97/67/ES sú členské štáty povinné uložiť svojim tradičným prevádzkovateľom poštových služieb záväzok poskytovať univerzálnu službu na primeranej kvalitatívnej úrovni, najmä z hľadiska geografického pokrytia. Toto geografické pokrytie existujúce aj v prípade, ktorý sa týka Belgicka, je však iba jedným z mnohých aspektov záväzku univerzálnej služby. V zmluvách o výkone správy, ktorým sa spoločnosť DPLP poveruje záväzkom univerzálnej služby, Komisia nenachádza žiadnu zmienku o dodatočnej úlohe tradičného prevádzkovateľa poštových služieb udržiavať väčšiu sieť, ktorú by tvoril väčší počet poštových úradov, než aký je potrebný na územné pokrytie, ktoré si vyžaduje záväzok služby vo verejnom záujme a ďalšie súvisiace služby vo verejnom záujme zodpovedajúce logike územnej súdržnosti alebo územného rozvoja. Niet pochýb, že každý poštový úrad prevádzkovaný spoločnosťou DPLP na účely zabezpečenia univerzálnej služby prispieva k územnej súdržnosti (120), ale z právneho hľadiska je záväzok udržiavať tento poštový úrad spojený s nutnosťou zabezpečovať univerzálnu poštovú službu a ostatné súvisiace služby na dostatočnej kvalitatívnej úrovni. Na to, aby bolo možné odvolávať sa na dodatočný záväzok územného pokrytia je v zmysle uplatniteľnej judikatúry potrebné, aby spoločnosť DPLP bola poverená osobitnou a presne vymedzenou úlohou udržiavať úrady v počte presahujúcom rámec poštovej siete, ktorej veľkosť bola stanovená pre univerzálnu službu. V poverení touto úlohou by mali byť spresnené záväzky, náklady na tieto záväzky a tiež systém financovania čistých nákladov na dodatočnú úlohu územného pokrytia.

| (367) | Komisia nenachádza v zmluvách o výkone správy medzi štátom a spoločnosťou DPLP žiadny z týchto prvkov. Belgické orgány a spoločnosť DPLP sa totiž usilujú spätne a umelo odôvodniť existenciu osobitnej úlohy územného pokrytia, pričom tvrdia, že územné pokrytie stanovené v zmluvách o výkone správy má dvojaké opodstatnenie: vyplýva jednak z úlohy univerzálnej služby a jednak z údajnej úlohy územného pokrytia presahujúcej rámec záväzku univerzálnej služby. Príslušné zmluvy však neobsahujú žiadne ustanovenie zmieňujúce sa o údajnej osobitnej úlohe územného pokrytia, na základe ktorej by spoločnosť DPLP bola nútená udržiavať väčšiu sieť, ako je sieť stanovená na účely poskytovanie univerzálnej služby. |
| --- | --- |

(367)

Komisia nenachádza v zmluvách o výkone správy medzi štátom a spoločnosťou DPLP žiadny z týchto prvkov. Belgické orgány a spoločnosť DPLP sa totiž usilujú spätne a umelo odôvodniť existenciu osobitnej úlohy územného pokrytia, pričom tvrdia, že územné pokrytie stanovené v zmluvách o výkone správy má dvojaké opodstatnenie: vyplýva jednak z úlohy univerzálnej služby a jednak z údajnej úlohy územného pokrytia presahujúcej rámec záväzku univerzálnej služby. Príslušné zmluvy však neobsahujú žiadne ustanovenie zmieňujúce sa o údajnej osobitnej úlohe územného pokrytia, na základe ktorej by spoločnosť DPLP bola nútená udržiavať väčšiu sieť, ako je sieť stanovená na účely poskytovanie univerzálnej služby.

| (368) | Treba poznamenať, že vykonštruovanosť tvrdení belgických orgánov a spoločnosti DPLP vyplýva aj z ich vlastného uvažovania. Belgické orgány by chceli, aby Komisia považovala za náklady na dodatočnú úlohu územného pokrytia presahujúcu záväzok univerzálnej služby rozdiel medzi skutočnými celkovými nákladmi na poštový úrad a nákladmi na hypotetický poštový úrad, ktorý by ho nahradil, aby znížili úroveň prípadnej nadmernej náhrady. Takéto uvažovanie sa opiera o väčšiu hypotetickú sieť, než akú by spoločnosť DPLP udržiavala na účely dosiahnutia cieľov v oblasti územného pokrytia. Obmedzuje sa na vyzdvihnutie nákladov navyše na pokrytie univerzálnej služby, na ktorú sa v súlade so zmluvami o výkone správy neposkytuje žiadna pomoc. Táto neexistencia cieľa týkajúceho a územného pokrytia je potvrdená skutočnosťou, že belgické orgány mali značne zvýšiť počet poštových predajných miest na účely poskytovania univerzálnej služby, pretože túto službu nie je možné zabezpečovať pri tom istom počte poštových predajných miest. |
| --- | --- |

(368)

Treba poznamenať, že vykonštruovanosť tvrdení belgických orgánov a spoločnosti DPLP vyplýva aj z ich vlastného uvažovania. Belgické orgány by chceli, aby Komisia považovala za náklady na dodatočnú úlohu územného pokrytia presahujúcu záväzok univerzálnej služby rozdiel medzi skutočnými celkovými nákladmi na poštový úrad a nákladmi na hypotetický poštový úrad, ktorý by ho nahradil, aby znížili úroveň prípadnej nadmernej náhrady. Takéto uvažovanie sa opiera o väčšiu hypotetickú sieť, než akú by spoločnosť DPLP udržiavala na účely dosiahnutia cieľov v oblasti územného pokrytia. Obmedzuje sa na vyzdvihnutie nákladov navyše na pokrytie univerzálnej služby, na ktorú sa v súlade so zmluvami o výkone správy neposkytuje žiadna pomoc. Táto neexistencia cieľa týkajúceho a územného pokrytia je potvrdená skutočnosťou, že belgické orgány mali značne zvýšiť počet poštových predajných miest na účely poskytovania univerzálnej služby, pretože túto službu nie je možné zabezpečovať pri tom istom počte poštových predajných miest.

| (369) | Možno však poznamenať, že napriek tomu, že nie je možné súhlasiť s tvrdením belgických orgánov, ktoré sa dovolávajú reálneho a osobitného záväzku územného pokrytia, obmedzenie týkajúce sa siete stanovené belgickým štátom, ktoré vyžaduje udržiavať sieť umožňujúcu zaisťovať univerzálnu službu a iné služby vo verejnom záujme, sa netýka výhradne týchto služieb; toto obmedzenie zároveň spôsobuje dodatočné náklady na obchodné služby. |
| --- | --- |

(369)

Možno však poznamenať, že napriek tomu, že nie je možné súhlasiť s tvrdením belgických orgánov, ktoré sa dovolávajú reálneho a osobitného záväzku územného pokrytia, obmedzenie týkajúce sa siete stanovené belgickým štátom, ktoré vyžaduje udržiavať sieť umožňujúcu zaisťovať univerzálnu službu a iné služby vo verejnom záujme, sa netýka výhradne týchto služieb; toto obmedzenie zároveň spôsobuje dodatočné náklady na obchodné služby.

| (370) | Podľa účtovníctva podľa činností a v súlade s judikatúrou vo veci Chronopost sa všetky činnosti, ktoré používajú maloobchodnú sieť, podieľajú na spoločných nákladoch, ako je vysvetlené v odôvodnení 354. Následkom toho sa na nákladoch na sieť podieľajú všetky produkty vrátane obchodných produktov. Náklady súvisiace so záväzkom udržiavať poštové úrady, ktorý uložil štát, zaťažujú obchodné produkty, v súvislosti s ktorými stále vznikajú straty, aj keď sa predávajú za trhové ceny. Spoločnosť DPLP poskytuje svoje obchodné služby prostredníctvom siete, pretože z týchto služieb financujú časť fixných nákladov na sieť, a tak sa tieto služby nepriamo podieľajú na univerzálnej službe. |
| --- | --- |

(370)

Podľa účtovníctva podľa činností a v súlade s judikatúrou vo veci Chronopost sa všetky činnosti, ktoré používajú maloobchodnú sieť, podieľajú na spoločných nákladoch, ako je vysvetlené v odôvodnení 354. Následkom toho sa na nákladoch na sieť podieľajú všetky produkty vrátane obchodných produktov. Náklady súvisiace so záväzkom udržiavať poštové úrady, ktorý uložil štát, zaťažujú obchodné produkty, v súvislosti s ktorými stále vznikajú straty, aj keď sa predávajú za trhové ceny. Spoločnosť DPLP poskytuje svoje obchodné služby prostredníctvom siete, pretože z týchto služieb financujú časť fixných nákladov na sieť, a tak sa tieto služby nepriamo podieľajú na univerzálnej službe.

| (371) | Z hospodárskeho hľadiska sa zdá byť rozumné zohľadniť pri posudzovaní nadmernej náhrady spoločnosti DPLP straty zaznamenané v súvislosti s obchodnými produktmi, ktoré sú spojené so záväzkami univerzálnej služby a inými službami vo verejnom záujme. Ak má spoločnosť DPLP hospodársky záujem na používaní maloobchodnej siete pri predaji obchodných produktov, z hľadiska nákladového účtovníctva to má za následok, že časť nákladov na sieť, ktorá by sa inak pridelila k službe vo verejnom záujme, sa prideľuje k obchodným produktom, ktoré sa z tohto dôvodu zdajú byť stratové. |
| --- | --- |

(371)

Z hospodárskeho hľadiska sa zdá byť rozumné zohľadniť pri posudzovaní nadmernej náhrady spoločnosti DPLP straty zaznamenané v súvislosti s obchodnými produktmi, ktoré sú spojené so záväzkami univerzálnej služby a inými službami vo verejnom záujme. Ak má spoločnosť DPLP hospodársky záujem na používaní maloobchodnej siete pri predaji obchodných produktov, z hľadiska nákladového účtovníctva to má za následok, že časť nákladov na sieť, ktorá by sa inak pridelila k službe vo verejnom záujme, sa prideľuje k obchodným produktom, ktoré sa z tohto dôvodu zdajú byť stratové.

| (372) | Na základe toho sa výpočet nadmernej náhrady môže zhrnúť takto:






  – | čisté náklady (náklady – príjmy) na SVHZ |
| --- | --- | --- |

(372)

Na základe toho sa výpočet nadmernej náhrady môže zhrnúť takto:

–

| – | primeraný zisk povolený pre SVHZ |
| --- | --- |

–

| + | ročné náhrady za SVHZ |
| --- | --- |

+

| + | nadbytok nadmerného zisku pochádzajúceho z vyhradenej oblasti univerzálnej služby (po financovaní univerzálnej služby vrátane nákladov navyše na sieť vzniknutých v súvislosti s obchodnými službami) |
| --- | --- |

+

| = | nadmerná náhrada |
| --- | --- |

=

| (373) | Zlučiteľnosť kapitálových vkladov v roku 1997 by sa ďalej mala posudzovať spolu so zlučiteľnosťou ročných náhrad za SVHZ, pretože tento vklad v skutočnosti nebol samostatnou rekapitalizáciou, ale úhradou viazanou na náhradu poskytnutú za úlohy verejnej služby za obdobie rokov 1992 – 1996. |
| --- | --- |

(373)

Zlučiteľnosť kapitálových vkladov v roku 1997 by sa ďalej mala posudzovať spolu so zlučiteľnosťou ročných náhrad za SVHZ, pretože tento vklad v skutočnosti nebol samostatnou rekapitalizáciou, ale úhradou viazanou na náhradu poskytnutú za úlohy verejnej služby za obdobie rokov 1992 – 1996.

| (374) | Keďže kapitálový vklad v roku 2003 nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, otázka zlučiteľnosti pomoci nevzniká. |
| --- | --- |

(374)

Keďže kapitálový vklad v roku 2003 nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, otázka zlučiteľnosti pomoci nevzniká.

| (375) | Keďže kapitálový vklad v roku 2006 nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, otázka zlučiteľnosti pomoci nevzniká. |
| --- | --- |

(375)

Keďže kapitálový vklad v roku 2006 nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, otázka zlučiteľnosti pomoci nevzniká.

| (376) | Treba poznamenať, že zmluva o výkone správy neobsahuje žiadnu zmienku o štátnej záruke ako náhrade za záväzky služby vo verejnom záujme, takže jej zlučiteľnosť nemožno posúdiť podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ. Keďže belgické orgány neuviedli žiadny iný základ, z ktorého by bolo možné vychádzať pri určovaní zlučiteľnosti štátnej záruky, a Komisia žiadny takýto základ nenašla, opatrenie predstavuje prevádzkovú pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom, a preto sa musí vrátiť. |
| --- | --- |

(376)

Treba poznamenať, že zmluva o výkone správy neobsahuje žiadnu zmienku o štátnej záruke ako náhrade za záväzky služby vo verejnom záujme, takže jej zlučiteľnosť nemožno posúdiť podľa článku 106 ods. 2 ZFEÚ. Keďže belgické orgány neuviedli žiadny iný základ, z ktorého by bolo možné vychádzať pri určovaní zlučiteľnosti štátnej záruky, a Komisia žiadny takýto základ nenašla, opatrenie predstavuje prevádzkovú pomoc nezlučiteľnú s vnútorným trhom, a preto sa musí vrátiť.

| (377) | Ako sa už uviedlo, oslobodením od dane z príjmov právnických osôb sa spoločnosti DPLP neposkytla žiadna výhoda a toto opatrenie preto nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(377)

Ako sa už uviedlo, oslobodením od dane z príjmov právnických osôb sa spoločnosti DPLP neposkytla žiadna výhoda a toto opatrenie preto nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (378) | Oslobodenia od dane z nehnuteľností a od miestnych daní predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ale musia sa považovať za existujúcu pomoc, pretože sa zaviedli ešte pred nadobudnutím platnosti zmluvy. Okrem toho treba poznamenať, že tieto daňové opatrenia nie sú v zmluvách o výkone správy uvedené ako náhrada za záväzky služby vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

(378)

Oslobodenia od dane z nehnuteľností a od miestnych daní predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, ale musia sa považovať za existujúcu pomoc, pretože sa zaviedli ešte pred nadobudnutím platnosti zmluvy. Okrem toho treba poznamenať, že tieto daňové opatrenia nie sú v zmluvách o výkone správy uvedené ako náhrada za záväzky služby vo verejnom záujme.

| (379) | Daňové oslobodenia sa preto nedotýkajú výpočtu nadmernej náhrady, ktorý je založený na nákladoch, ktoré spoločnosť DPLP skutočne vynaložila (a ktoré už zahŕňajú účinky týchto daňových oslobodení). |
| --- | --- |

(379)

Daňové oslobodenia sa preto nedotýkajú výpočtu nadmernej náhrady, ktorý je založený na nákladoch, ktoré spoločnosť DPLP skutočne vynaložila (a ktoré už zahŕňajú účinky týchto daňových oslobodení).

| (380) | Daňové oslobodenia sa preto prerokujú v rámci samostatného konania vo veci existujúcej pomoci v súlade s článkami 17, 18 a 19 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúcom podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (121). |
| --- | --- |

(380)

Daňové oslobodenia sa preto prerokujú v rámci samostatného konania vo veci existujúcej pomoci v súlade s článkami 17, 18 a 19 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúcom podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (121).

6.3.3.3.   Výpočet nadmernej náhrady

| (381) | Výška nadmernej náhrady sa môže vypočítať na základe posúdenia uvedeného v pododdiele 6.3.3.2. V súlade s mechanizmom financovania služby vo verejnom záujme, zavedeného belgickými orgánmi v zmluvách o výkone správy, sa nadmerná náhrada vypočíta samostatne za každé obdobie poverenia.

  Prvá zmluva o výkone správy: 1992 – 1996 | | (v tis. EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| – | čisté náklady na službu vo verej. záujme |

(381)

Výška nadmernej náhrady sa môže vypočítať na základe posúdenia uvedeného v pododdiele 6.3.3.2. V súlade s mechanizmom financovania služby vo verejnom záujme, zavedeného belgickými orgánmi v zmluvách o výkone správy, sa nadmerná náhrada vypočíta samostatne za každé obdobie poverenia.

Prvá zmluva o výkone správy: 1992 – 1996

(v tis. EUR)

–

čisté náklady na službu vo verej. záujme

:

–

[...]

| – | náklady na sieť |
| --- | --- |

–

náklady na sieť

:

–

[...]

| – | povolený priemerný zisk |
| --- | --- |

–

povolený priemerný zisk

:

–

[...]

(prevádzková marža 4,8 %)

| + | náhrady vyplatené štátom |
| --- | --- |

+

náhrady vyplatené štátom

:

+

[...]

| + | kapitálový vklad (1997) |
| --- | --- |

+

kapitálový vklad (1997)

:

+

62 000

(odložená náhrada za SVHZ)

| + | prevod nehnuteľností |
| --- | --- |

+

prevod nehnuteľností

:

+

112 209

| = | nadmerná náhrada |
| --- | --- |

=

nadmerná náhrada

=

[...]

Druhá zmluva o výkone správy: 1997 – 2002

Výpočet prebytku nadmerného zisku pochádzajúceho z vyhradenej oblasti univerzálnej služby (ZUS-VO)

| | | (v tis. EUR) |
| --- | --- | --- |
| + | nadmerný zisk ZUS-VO |

(v tis. EUR)

+

nadmerný zisk ZUS-VO

:

+

[...]

(zisk ZUS-VO presahujúci prevádzkovú maržu 4,8 %)

náklady na sieť spojené so ZUS

:

[...]

čisté náklady ZUS-NO

:

[...]

(ZUS-NO vykazujúce stratu)

primeraný zisk ZUS-NO

:

[...]

(prevádzková marža 4,8 %)

| = | náklady na univerzálnu službu, ktoré sa musia financovať vyhradenou oblasťou |
| --- | --- |

=

náklady na univerzálnu službu, ktoré sa musia financovať vyhradenou oblasťou

=

[...]

prebytok nadmerného zisku z vyhradenej oblasti, ktorý znižuje čisté náklady na SVHZ

=

[...]

Výpočet nadmernej náhrady:

| | | (v tis. EUR) |
| --- | --- | --- |
| – | čisté náklady na verejnú službu |

(v tis. EUR)

–

čisté náklady na verejnú službu

:

–

[...]

| – | povolený primeraný zisk |
| --- | --- |

–

povolený primeraný zisk

:

–

[...]

(prevádzková marža 4,8 %)

| + | náhrady vyplatené štátom |
| --- | --- |

+

náhrady vyplatené štátom

:

+

1 286 461

| + | prebytok nadmerného zisku ZUS-VO: |
| --- | --- |

+

prebytok nadmerného zisku ZUS-VO:

+

[...]

| = | nadmerná náhrada |
| --- | --- |

=

nadmerná náhrada

=

[...]

Tretia zmluva o výkone správy: 2003 – 2005

Výpočet prebytku nadmerného zisku z vyhradenej oblasti univerzálnej služby (ZUS-VO)

| | | (v tis. EUR) |
| --- | --- | --- |
| – | nadmerný zisk zo ZUS-VO |

(v tis. EUR)

–

nadmerný zisk zo ZUS-VO

:

+

[...]

(zisk zo ZUS-VO presahujúci prevádzkovú maržu 4,8 %)

náklady na sieť spojené so ZUS

:

[...]

čisté náklady na ZUS-NO

:

–

[...]

(ZUS-NO vykazujúce zisk)

primeraný zisk zo ZUS

:

[...]

(prevádzková marža 4,8 %)

| = | náklady na ZUS, ktoré sa musia financovať vyhradenou oblasťou |
| --- | --- |

=

náklady na ZUS, ktoré sa musia financovať vyhradenou oblasťou

=

[...]

(netreba financovať žiadnu stratu)

prebytok nadmerného zisku z vyhradenej oblasti, ktorý znižuje čisté náklady na SVHZ

=

[...]

Výpočet nadmernej náhrady:

| | | (v tis. EUR) |
| --- | --- | --- |
| – | čisté náklady na službu vo verej. záujme |

(v tis. EUR)

–

čisté náklady na službu vo verej. záujme

:

–

[...]

| – | povolený primeraný zisk |
| --- | --- |

–

povolený primeraný zisk

:

–

[...]

(prevádzková marža 4,8 %)

| + | náhrady vyplatené štátom |
| --- | --- |

+

náhrady vyplatené štátom

:

+

677 985

| + | prebytok nadmerného zisku zo ZUS-VO |
| --- | --- |

+

prebytok nadmerného zisku zo ZUS-VO

:

+

[...]

| = | nadmerná náhrada |
| --- | --- |

=

nadmerná náhrada

=

[...]

Štvrtá zmluva o výkone správy: 2006 – 2010

Výpočet prebytku nadmerného zisku pochádzajúceho s vyhradenej oblasti univerzálnej služby (ZUS-VO)

| | | (v tis. EUR) |
| --- | --- | --- |
| + | nadmerný zisk zo ZUS-VO |

(v tis. EUR)

+

nadmerný zisk zo ZUS-VO

:

+

[...]

(zisk zo ZUS-VO presahujúci prevádzkovú maržu 7,4 %)

náklady na sieť spojené so ZUS

:

[...]

čisté náklady na ZUS-NO

:

[...]

(ZUS-NO vykazujúce zisk)

primeraný zisk zo ZUS

:

[...]

(prevádzková marža 7,4 %))

| = | náklady na ZUS, ktoré sa musia financovať vyhradenou oblasťou |
| --- | --- |

=

náklady na ZUS, ktoré sa musia financovať vyhradenou oblasťou

=

[...]

(netreba financovať žiadnu stratu)

prebytok nadmerného zisku z vyhradenej oblasti, ktorý znižuje čisté náklady na SVHZ

=

[...]

Výpočet nadmernej náhrady:

| | | (v tis. EUR) |
| --- | --- | --- |
| – | čisté náklady na službu vo verej. záujme |

(v tis. EUR)

–

čisté náklady na službu vo verej. záujme

:

–

[...]

| – | povolený primeraný zisk |
| --- | --- |

–

povolený primeraný zisk

:

–

[...]

(prevádzková marža 7,4 %)

| + | náhrady vyplatené štátom |
| --- | --- |

+

náhrady vyplatené štátom

:

+

1 568 787

| + | prebytok nadmerného zisku zo ZUS-VO |
| --- | --- |

+

prebytok nadmerného zisku zo ZUS-VO

:

+

[...]

| = | nadmerná náhrada |
| --- | --- |

=

nadmerná náhrada

=

[...]

Iné opatrenia

| Štátna záruka | (v tis. EUR) |
| --- | --- |
| Záruka poskytnutá štátom v roku 2004: | 1 500 |
| | = | 1 500 |

Štátna záruka

(v tis. EUR)

Záruka poskytnutá štátom v roku 2004:

1 500

=

| (382) | Ako sa dohodlo s belgickými orgánmi (122), „najobjektívnejšia a najvyváženejšia metóda“ určenia časového intervalu pre výpočet celkovej nadmernej náhrady je v tomto prípade „prístup podľa zmlúv“. Komisia nevidí žiadny problém v tom, aby vyhovela žiadosti belgických orgánov. Táto metóda totiž umožňuje zmluvným stranám veľkú predvídateľnosť a právnu istotu a tým znižuje riziko nadmernej náhrady. Každé obdobie sa teda preskúma samostatne a žiadna nedostatočná náhrada alebo nadmerná náhrada sa nebude prevádzať z jedného obdobia do druhého. |
| --- | --- |

(382)

Ako sa dohodlo s belgickými orgánmi (122), „najobjektívnejšia a najvyváženejšia metóda“ určenia časového intervalu pre výpočet celkovej nadmernej náhrady je v tomto prípade „prístup podľa zmlúv“. Komisia nevidí žiadny problém v tom, aby vyhovela žiadosti belgických orgánov. Táto metóda totiž umožňuje zmluvným stranám veľkú predvídateľnosť a právnu istotu a tým znižuje riziko nadmernej náhrady. Každé obdobie sa teda preskúma samostatne a žiadna nedostatočná náhrada alebo nadmerná náhrada sa nebude prevádzať z jedného obdobia do druhého.

| (383) | Belgické orgány však tvrdia, že pred nadobudnutím účinnosti rámca pre SVHZ z roku 2005 Komisia stále uplatňovala globálnu metódu výpočtu nedostatočnej/nadmernej náhrady. Na základe toho belgické orgány požiadali konkrétne o to, aby sa na účely celkového výpočtu nedostatočnej/nadmernej náhrady združili všetky roky predchádzajúce roku 2005 (123). |
| --- | --- |

(383)

Belgické orgány však tvrdia, že pred nadobudnutím účinnosti rámca pre SVHZ z roku 2005 Komisia stále uplatňovala globálnu metódu výpočtu nedostatočnej/nadmernej náhrady. Na základe toho belgické orgány požiadali konkrétne o to, aby sa na účely celkového výpočtu nedostatočnej/nadmernej náhrady združili všetky roky predchádzajúce roku 2005 (123).

| (384) | Komisia upozorňuje, že keďže sa v prípade prvých troch zmlúv o výkone správy uplatniteľných do roku 2005 zistila nedostatočná náhrada, združenie všetkých rokov by nemalo žiadny vplyv na výšku nadmernej náhrady, ktorú treba vrátiť. |
| --- | --- |

(384)

Komisia upozorňuje, že keďže sa v prípade prvých troch zmlúv o výkone správy uplatniteľných do roku 2005 zistila nedostatočná náhrada, združenie všetkých rokov by nemalo žiadny vplyv na výšku nadmernej náhrady, ktorú treba vrátiť.

| (385) | Okrem toho Komisia upozorňuje, že od prijatia rámca pre SVHZ z roku 2005 musia byť „parametre na výpočet, kontrolu a prehodnocovanie náhrady“ vopred stanovené v poverovacích aktoch (124). Keďže v štvrtej zmluve o výkone správy nie je stanovená žiadna náhrada akýchkoľvek nákladov vzniknutých mimo obdobia jej platnosti (2006 – 2010), zistená nedostatočná náhrada za obdobia, na ktoré sa uvedená zmluva nevťahuje, nemôže byť prípadne vykompenzovaná vyplatením nadmernej náhrady spoločnosti DPLP. |
| --- | --- |

(385)

Okrem toho Komisia upozorňuje, že od prijatia rámca pre SVHZ z roku 2005 musia byť „parametre na výpočet, kontrolu a prehodnocovanie náhrady“ vopred stanovené v poverovacích aktoch (124). Keďže v štvrtej zmluve o výkone správy nie je stanovená žiadna náhrada akýchkoľvek nákladov vzniknutých mimo obdobia jej platnosti (2006 – 2010), zistená nedostatočná náhrada za obdobia, na ktoré sa uvedená zmluva nevťahuje, nemôže byť prípadne vykompenzovaná vyplatením nadmernej náhrady spoločnosti DPLP.

| (386) | Komisia dospela k záveru, že spoločnosť DPLP dostala nadmernú náhradu vo výške 415 mil. EUR na plnenie úloh služby vo verejnom záujme, najmä počas obdobia uplatňovania štvrtej zmluvy o výkone správy. Keďže nadmerná náhrada predstavuje nezlučiteľnú pomoc, musí sa vrátiť. |
| --- | --- |

(386)

Komisia dospela k záveru, že spoločnosť DPLP dostala nadmernú náhradu vo výške 415 mil. EUR na plnenie úloh služby vo verejnom záujme, najmä počas obdobia uplatňovania štvrtej zmluvy o výkone správy. Keďže nadmerná náhrada predstavuje nezlučiteľnú pomoc, musí sa vrátiť.

7.   ZÁVER

| (387) | Financovanie dôchodkov, ročné prevody štátnych zdrojov, prevody nehnuteľností, kapitálové vklady v roku 1997, daňové oslobodenia a štátna záruka predstavujú opatrenia pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pretože oslobodili spoločnosť DPLP od nákladov, ktoré by súkromné podniky mali za bežných okolností znášať. |
| --- | --- |

(387)

Financovanie dôchodkov, ročné prevody štátnych zdrojov, prevody nehnuteľností, kapitálové vklady v roku 1997, daňové oslobodenia a štátna záruka predstavujú opatrenia pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pretože oslobodili spoločnosť DPLP od nákladov, ktoré by súkromné podniky mali za bežných okolností znášať.

| (388) | Kapitálové vklady uskutočnené v rokoch 2003 a 2006 nepredstavujú pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pretože štát konal v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(388)

Kapitálové vklady uskutočnené v rokoch 2003 a 2006 nepredstavujú pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, pretože štát konal v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve.

| (389) | Komisia konštatuje, že Belgicko neoprávnene zaviedlo opatrenia v rozpore s článkom 108 ods. 2 ZFEÚ, s výnimkou kapitálového vkladu uskutočneného v roku 2003, ktorý bol Komisii pred poskytnutím riadne notifikovaný, a daňových oslobodení, ktoré predstavujú existujúcu pomoc. |
| --- | --- |

(389)

Komisia konštatuje, že Belgicko neoprávnene zaviedlo opatrenia v rozpore s článkom 108 ods. 2 ZFEÚ, s výnimkou kapitálového vkladu uskutočneného v roku 2003, ktorý bol Komisii pred poskytnutím riadne notifikovaný, a daňových oslobodení, ktoré predstavujú existujúcu pomoc.

| (390) | Následkom financovania dôchodkov sa spoločnosť nedostala do situácie, ktorá by bola priaznivejšia než situácia jej konkurentov, pokiaľ ide o príspevky na sociálne zabezpečenie. Opatrenie je preto potrebné vyhlásiť za zlučiteľné podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. |
| --- | --- |

(390)

Následkom financovania dôchodkov sa spoločnosť nedostala do situácie, ktorá by bola priaznivejšia než situácia jej konkurentov, pokiaľ ide o príspevky na sociálne zabezpečenie. Opatrenie je preto potrebné vyhlásiť za zlučiteľné podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.

| (391) | Ročné náhrady poskytnuté na základe štvrtej zmluvy o výkone správy predstavujú pomoc nezlučiteľnú s článkom 106 ods. 2 ZFEÚ v rozsahu, v akom bola spoločnosti DPLP poskytnutá nadmerná náhrada. |
| --- | --- |

(391)

Ročné náhrady poskytnuté na základe štvrtej zmluvy o výkone správy predstavujú pomoc nezlučiteľnú s článkom 106 ods. 2 ZFEÚ v rozsahu, v akom bola spoločnosti DPLP poskytnutá nadmerná náhrada.

| (392) | Záruka poskytnutá štátom je nezlučiteľnou pomocou. |
| --- | --- |

(392)

Záruka poskytnutá štátom je nezlučiteľnou pomocou.

| (393) | Oslobodenie od dane z nehnuteľností a oslobodenie od miestnych daní predstavujú existujúcu pomoc a prerokujú sa samostatne v rámci konania vo veci existujúcej pomoci v súlade s článkami 17, 18 a 19 nariadenia (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(393)

Oslobodenie od dane z nehnuteľností a oslobodenie od miestnych daní predstavujú existujúcu pomoc a prerokujú sa samostatne v rámci konania vo veci existujúcej pomoci v súlade s článkami 17, 18 a 19 nariadenia (ES) č. 659/1999.

| (394) | V súlade s článkom 5 rámca pre SVHZ sa toto rozhodnutie nedotýka platných ustanovení Únie v oblasti verejného obstarávania a hospodárskej súťaže, |
| --- | --- |

(394)

V súlade s článkom 5 rámca pre SVHZ sa toto rozhodnutie nedotýka platných ustanovení Únie v oblasti verejného obstarávania a hospodárskej súťaže,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc vo forme financovania dôchodkov, ktorú Belgicko poskytlo spoločnosti De Post-La Poste (DPLP, teraz „bpost“), je zlučiteľná s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Článok 2

Štátna pomoc vo forme náhrady nákladov na službu vo verejnom záujme, ktorú Belgicko neoprávnene poskytlo spoločnosti De Post-La Poste (DPLP, teraz „bpost“) v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 3

Kapitálové vklady, ktoré poskytlo Belgicko spoločnosti De Post-La Poste (DPLP, teraz „bpost“) v rokoch 2003 a 2006, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Článok 4

Štátna pomoc vo forme štátnej záruky, ktorú Belgicko neoprávnene poskytlo spoločnosti De Post-La Poste (DPLP, teraz „bpost“) v rozpore s článkom 108 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, je nezlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 5

1.   Belgicko bude požadovať od príjemcu vrátenie nezlučiteľnej pomoci poskytnutej v rámci opatrení uvedených v článku 2 a 4.

2.   Sumy, ktoré sa majú vrátiť, zahŕňajú úroky plynúce odo dňa, keď boli poskytnuté príjemcovi, až do ich skutočného vrátenia.

3.   Úroky sa vypočítajú ako zložené úroky v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (125) a nariadenia (ES) č. 271/2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004.

4.   Belgicko zruší všetky nevyplatené platby pomoci poskytnutej v rámci opatrení uvedených v článkoch 2 a 4 s účinnosťou od dátumu prijatia tohto rozhodnutia.

Článok 6

1.   Vrátenie pomoci poskytnutej v rámci opatrení uvedených článkoch 2 a 4 je bezodkladné a účinné.

2.   Belgicko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov po dátume oznámenia tohto rozhodnutia.

Článok 7

1.   Belgicko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží Komisii tieto informácie:

| a) | celkovú sumu (istinu a úroky), ktorú príjemca musí vrátiť; |
| --- | --- |

a)

celkovú sumu (istinu a úroky), ktorú príjemca musí vrátiť;

| b) | podrobný opis už prijatých alebo plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím; |
| --- | --- |

b)

podrobný opis už prijatých alebo plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;

| c) | dokumenty, ktoré dokazujú, že príjemcovi bolo nariadené pomoc vrátiť. |
| --- | --- |

c)

dokumenty, ktoré dokazujú, že príjemcovi bolo nariadené pomoc vrátiť.

2.   Belgicko bude pravidelne informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami, ktoré sa prijali na vykonanie tohto rozhodnutia, až do úplného vrátenia pomoci poskytnutej v rámci opatrení uvedených v článkoch 2 a 4. Belgicko na požiadanie Komisii bezodkladne poskytne všetky informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Takisto poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokov, ktoré príjemca už vrátil.

Článok 8

Toto rozhodnutie je určené Belgickému kráľovstvu.

V Bruseli 25. januára 2012

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Oba súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia sa prípadnými odkazmi na články 107 a 108 ZFEÚ rozumejú odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 176, 29.7.2009, s. 17.

2

(3)  Vec č. 763/02.

3

(4)  Od 1. septembra 2010 [http://www.bpost.be/site/fr/postgroup/bpost/intro/index.html].

4

(5)  K(2003) 2508 v konečnom znení, Ú. v. EÚ C 241, 8.10.2003, s. 13.

5

(6)  Rozsudok z 10. februára 2009 vo veci T-388/03, Deutsche Post a DHL International/Komisia, Zb. 2009, s. II-199.

6

Deutsche Post a DHL International/Komisia

(7)  Rozsudok z 22. septembra 2011 vo veci C-148/09 P, Belgicko/Deutsche Post AG a DHL International, zatiaľ neuverejnený v zbierke.

7

Belgicko/Deutsche Post AG a DHL International

(8)  Vec č. CP 218/2005.

8

(9)  Vec č. CP 100/2007.

9

(10)  Rozsudok Súdneho dvora z 24. júla 2003 vo veci C-280-00, Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Zb. 2003, s. I-07747.

10

Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

(11)  Ú. v. EÚ C 176, 29.7.2009, s. 17.

11

(12)  Zákon z 21. marca 1991 o reforme niektorých verejných hospodárskych podnikov.

12

(13)  Na účely tohto rozhodnutia sa posúdenie Komisie vzťahuje na štyri zmluvy o výkone správy, ak nie je uvedené inak.

13

(14)  Kapitola 2 („Úlohy služby vo verejnom záujme“) štvrtej zmluvy o výkone správy, články 2 až 8. Zmluva je dostupná na tejto adrese: http://www.bpost.be/site/fr/docs/corporate_governance/4e_contratgestion_fr.pdf. V prvých troch zmluvách o výkone správy sú úlohy spojené s poskytovaním služby vo verejnom záujme, ktorými bola poverená spoločnosť DPLP, v podstate rovnaké napriek menším rozdielom týkajúcim sa znenia a úloh.

14

(15)  Pozri odôvodnenie 33.

15

(16)  Článok 7 ods. 1 zákona zo 6. júla 1971 o založení Régie des postes: „Spoločnosť Régie des postes zastupuje a riadi minister, ktorý má vo svojej právomoci poštové služby a poštové finančné služby. Tento minister je oprávnený vykonávať všetky úkony riadenia“.

16

(17)  V zmysle článku 21 zákona zo 6. júla 1971 o založení spoločnosti Régie des postes, už citovaného v predchádzajúcej poznámke pod čiarou.

17

(18)  Článok 13 ods. 1 štvrtej zmluvy o výkone správy.

18

(19)  Kapitola 3 oddiel 4 („Zásah štátu do nákladov na úlohy služby vo verejnom záujme“) štvrtej zmluvy o výkone správy, články 12 a 13.

19

(20)  Prvá zmluva o výkone správy je staršia ako smernica 97/67/ES a dátum zavedenia pojmu „univerzálna služba“.

20

(21)  Ú. v. ES L 15, 21.1.1998, s. 14. Pozri najmä článok 2: noviny a periodiká sú zahrnuté do zoznamu poštových zásielok, ktoré musí hradiť poskytovateľ univerzálnej služby.

21

(22)  iba posledný štvrťrok

22

(23)  Dôverné informácie

23

(24)  V roku 1992 sa belgická spoločnosť La Poste, ktorá bola dovtedy štátnym podnikom („Régie des postes“), stala právnym subjektom („samostatný verejný podnik“).

24

(25)  T. j. 27 nehnuteľností v hodnote 4 138 mil. BEF (odhad z roku 1992) + 36 nehnuteľností v hodnote 388,5 mil. BEF (odhad z roku 1997).

25

(26)  Už citovaná vec C-280/00, Altmark Trans GmbH.

26

Altmark Trans GmbH

(27)  Rozhodnutie Komisie 2008/204/ES z 10. októbra 2007 o štátnej pomoci poskytnutej Francúzskom, pokiaľ ide o reformu spôsobu financovania dôchodkov štátnych zamestnancov spoločnosti La Poste, Ú. v. EÚ L 63, 7.3.2008, s. 16.

27

(28)  Ú. v. ES L 209, 24.7.1992, s. 1.

28

(29)  Rozsudok zo 16. marca 2004 vo veci T-157/01, Danske Busvognmaend/Komisia, Zb. 2004, s. II-917, bod 57.

29

Danske Busvognmaend/Komisia

(30)  Zamestnanci v služobnom pomere majú nárok na 24 dní dovolenky ročne na rozdiel od zmluvných zamestnancov, ktorí majú nárok na 20 dní dovolenky, a v závislosti od veku dostávajú až 7 dní dodatkovej dovolenky.

30

(31)  Rozhodnutie Komisie 2005/145/ES zo 16. decembra 2003 týkajúce sa štátnej pomoci, ktorú Francúzsko poskytlo spoločnosti EDF a odvetviu výroby elektriny a plynárenstva, Ú. v. EÚ L 49, 22.2.2005, s. 9.

31

(32)  Už citované rozhodnutie 2008/204/ES.

32

(33)  Rozhodnutie Komisie 2009/613/ES z 8. apríla 2009 o opatreniach C 7/07 (ex NN 82/06 a NN 83/06), ktoré Spojené kráľovstvo zaviedlo v prospech spoločnosti Royal Mail [oznámené pod číslom K(2009) 2486], Ú. v. EÚ L 210, 14.8.2009, s. 16. Pozri najmä odôvodnenia 108 až 113.

33

(34)  Pozri časť 6.1.

34

(35)  Strategický plán je predstavený v notifikácii zaslanej Komisii 3. decembra 2002.

35

(36)  Kapitál upísaný spoločnosťou DPLP pred vydaním nových akcií predstavoval 443,8 mil. EUR a bol v 100 % vlastníctve štátu. Po novej emisii akcií sa základné imanie zvýšilo o 340 mil. EUR, následkom čoho dosiahlo výšku 783,8 mil. EUR. Cena akcií bola 2 500 EUR v prípade existujúceho kapitálu, zatiaľ čo cena nových akcií bola stanovená na 1 464 EUR.

36

(37)  Belgické orgány uvádzajú, že v priebehu obdobia rokov 2003 – 2009 sa spoločnosti DPLP podarilo znížiť svoje náklady v priemere o [...] % ročne a zároveň si udržať rast príjmov.

37

(38)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114.

38

(39)  Ú. v. EÚ L 52, 27.2.2008, s. 3.

39

(40)  Rozsudok z 3. júla 2003 v spojených veciach C-83/01 P, C-93/01 P a C-94/01 P, Chronopost a i./Union française de l’express (Ufex) a i., Zb. 2003, s. I-6993.

40

Chronopost a i./Union française de l’express (Ufex) a i.

(41)  Ú. v. EÚ C 297, 29.11.2005, s. 4.

41

(42)  Už citovaný rozsudok vo veci Chronopost, bod 40: „[...] všetky variabilné náklady [...] vznikajúce poskytovaním logistickej a obchodnej pomoci, adekvátny príspevok na fixné náklady súvisiace s používaním poštovej siete, ako aj primerané zhodnotenie vlastného kapitálu v rozsahu, v akom bol určený na činnosti v rámci súťaže SFMI-Chronopost, a pokiaľ, na druhej strane, žiadny údaj neumožňuje domnievať sa, že tieto údaje boli podhodnotené alebo určené svojvoľne.“

42

(43)  Bod 16 rámca pre SVZH: „[...]. Náklady pridelené na služby všeobecného hospodárskeho záujmu môžu pokrývať všetky variabilné náklady vzniknuté z poskytovania služby všeobecného hospodárskeho záujmu, primeraný príspevok na spoločné fixné náklady pre služby všeobecného hospodárskeho záujmu, ako aj ostatné činnosti a adekvátnu návratnosť vlastného kapitálu prideleného na služby všeobecného hospodárskeho záujmu.“

43

(44)  V smernici 97/67/ES sa vymedzuje pojem riadiaci orgán ako „orgán alebo orgány v každom členskom štáte, ktorý (ktoré) tento členský štát poverí, medziiným, riadiacimi funkciami, na ktoré sa vzťahuje táto smernica.“

44

(45)  Už citovaná vec T-157/01, Danske Busvognmaend/Komisia.

45

Danske Busvognmaend/Komisia

(46)  Rozsudok z 2. júla 1974 vo veci 173/73, Taliansko/Komisia, Zb. 1974, s. 709, bod 13; vo veci C-310/85, Deufil/Komisia, Zb. 1987, s. 901, bod 8; vo veci C-241/94, Francúzsko/Komisia, Zb. 1996, s. I-4551, bod 20.

46

Taliansko/Komisia

Deufil/Komisia

Francúzsko/Komisia

(47)  Rozsudok z 15. marca 1994 vo veci C-387/92, Banco Exterior, Zb. 1994; s. I-877, bod 13; už v citovanej veci C-241/94, Francúzsko/Komisia, bod 34.

47

Banco Exterior

Francúzsko/Komisia

(48)  Rozsudok z 12. decembra 2002 vo veci C-5/01, Belgicko/Komisia, Zb. 2002, s. I-1191, bod 39.

48

Belgicko/Komisia

(49)  Rozsudok z 23. februára 1961 vo veci 30/59, Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Haute Autorité, Zb. 1961, s. 3, body 29 a 30; už v citovanej veci C-173/73, body 12 a 13; už v citovanej veci C-241/94, body 29 a 35; vo veci C-251/97, Francúzsko/Komisia, Zb. 1999, s. I-6639, body 40, 46 a 47; v spojených veciach C-71/09 P, C-73/09 P a C-76/09 P; rozsudok z 9. júna 2011 vo veci Comitato „Venezia vuole vivere“/Komisia, zatiaľ neuverejnený v zbierke, body 90 až 96.

49

Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Haute Autorité

Francúzsko/Komisia

Comitato „Venezia vuole vivere“/Komisia

(50)  Rozsudok z 19. mája 1993 vo veci C-320/91, Corbeau, Zb. 1993, s. I-2533.

50

Corbeau

(51)  DHL pôsobí v Belgicku od roku 1978, FedEx od roku 1984 a UPS od roku 1988.

51

(52)  Donald E. Fair, Robert Raymond, „The competitiveness of financial institutions and centres in Europe“, Société universitaire européenne de recherches financières (Európska univerzitná spoločnosť pre finančný výskum), 1994, Kluwer Economic Publishers.

52

(53)  Ú. v. ES L 176, 5.7.2002, s. 21.

53

(54)  Príspevok na úhradu príspevkov: Iba za zmluvných zamestnancov.

54

(55)  Štrukturálne zníženie: Zníženie príspevkov na sociálne zabezpečenie odvádzaných zamestnávateľom za zmluvných zamestnancov na účely zlepšenia konkurencieschopnosti Belgicka, ktoré sa poskytujú všetkým belgickým zamestnávateľom bez stanovenia podmienok na ich poskytnutie.

55

(56)  Už citovaná vec C-280/00, Altmark Trans GmbH.

56

Altmark Trans GmbH

(57)  Ú. v. EÚ C 155, 20.6.2008, s. 10.

57

(58)  Rozsudok z 13. marca 2001 vo veci C-379/98, PreussenElektra AG/Schhleswag AG, Zb. 2001, s. I-2099.

58

PreussenElektra AG/Schhleswag AG

(59)  Spojené veci T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 až T-607/97, T-1/98, T-3/98 až T-6/98, T-23/98, Alzetta Mauro a i./Komisia, Zb. 2000, s. II-2319.

59

Alzetta Mauro a i./Komisia

(60)  Rozsudok z 9. júla 2008 vo veci T-301/01, Alitalia – Linee aeree italiane SpA/Komisia, Zb. 2008, s. II-1753, body 98, 99 a 100.

60

Alitalia – Linee aeree italiane SpA/Komisia

(61)  Pripomienky z 29.3.2011, body 3 a 4:

61

| „3. | Okrem záväzku univerzálnej služby, ale nezávisle od tohto záväzku, spoločnosť La Poste bola a stále ešte je poverená nielen distribúciou listových zásielok, ale aj určitými osobitnými SVHZ, ako sú doručovanie dôchodkov a dávok zdravotne postihnutým osobám domov, distribúcia volebných tlačív, a najmä distribúcia dennej a periodickej tlače. Celkové čisté náklady na tieto SVHZ boli kryté predovšetkým náhradami vyplatenými štátom na základe zmlúv o výkone správy opakovane utvorených so spoločnosťou La Poste. |
| --- | --- |

„3.

Okrem záväzku univerzálnej služby, ale nezávisle od tohto záväzku, spoločnosť La Poste bola a stále ešte je poverená nielen distribúciou listových zásielok, ale aj určitými osobitnými SVHZ, ako sú doručovanie dôchodkov a dávok zdravotne postihnutým osobám domov, distribúcia volebných tlačív, a najmä distribúcia dennej a periodickej tlače. Celkové čisté náklady na tieto SVHZ boli kryté predovšetkým náhradami vyplatenými štátom na základe zmlúv o výkone správy opakovane utvorených so spoločnosťou La Poste.

| 4. | Na účely financovania preto belgické poštové právne predpisy vždy starostlivo rozlišovali záväzok univerzálnej služby a ostatné SVHZ (okrem listových zásielok). Opakované zmluvy o výkone správy medzi štátom a spoločnosťou La Poste teda upravili pravidelné náhrady vyplácané štátom na účely úhrady čistých nákladov vzniknutých v súvislosti so SVHZ (okrem listových zásielok), s výnimkou záväzku univerzálnej služby.“
  Na druhej strane, osobitné ustanovenie služobného poriadku samostatne upravuje možnosť financovania zaťaženia, aké predstavuje záväzok univerzálnej služby, až po nedávno zavedenú možnosť zriadenia kompenzačného fondu a od roku 2011 možnosť poskytnutia priamej dotácie za podmienok stanovených v prílohe I k smernici 97/67/ES, zmenenej a doplnenej smernicou 2008/6/ES. Tento fond nebol nikdy aktivovaný a belgický štát nikdy neposkytol priamu dotáciu na stratový záväzok univerzálnej služby. |
| --- | --- |

4.

Na účely financovania preto belgické poštové právne predpisy vždy starostlivo rozlišovali záväzok univerzálnej služby a ostatné SVHZ (okrem listových zásielok). Opakované zmluvy o výkone správy medzi štátom a spoločnosťou La Poste teda upravili pravidelné náhrady vyplácané štátom na účely úhrady čistých nákladov vzniknutých v súvislosti so SVHZ (okrem listových zásielok), s výnimkou záväzku univerzálnej služby.“

Na druhej strane, osobitné ustanovenie služobného poriadku samostatne upravuje možnosť financovania zaťaženia, aké predstavuje záväzok univerzálnej služby, až po nedávno zavedenú možnosť zriadenia kompenzačného fondu a od roku 2011 možnosť poskytnutia priamej dotácie za podmienok stanovených v prílohe I k smernici 97/67/ES, zmenenej a doplnenej smernicou 2008/6/ES. Tento fond nebol nikdy aktivovaný a belgický štát nikdy neposkytol priamu dotáciu na stratový záväzok univerzálnej služby.

(62)  Pozri odôvodnenie 349 a nasl.

62

(63)  V bode 17 rámca pre SVHZ sa ustanovuje: „Výnos, ktorý sa má zohľadniť, musí zahŕňať aspoň celý výnos zo služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Ak je príslušný podnik držiteľom osobitných alebo výhradných práv spojených s inou službou všeobecného hospodárskeho záujmu, ktorá vytvára zisk nad rámec primeraného zisku alebo profituje z iných výhod udelených štátom, musia sa zohľadniť bez ohľadu na ich klasifikáciu na účely článku 87 Zmluvy o ES a pripočítať k zisku.“

63

(64)  V zmysle prvej zmluvy o výkone správy spoločnosť DPLP tiež dostávala finančné náhrady.

64

(65)  Alebo vývoj týchto cien.

65

(66)  Existuje veľa ekonomických diel o vlastnostiach zmlúv, ktorými sa reguluje obchodná politika podnikov, v oblasti rizika a stimulov. Pozri J. J. Laffont a J. Tirole, A theory of incentives in regulation and procurement, MIT Press, 1993.

66

A theory of incentives in regulation and procurement

(67)  WIK Consult, „Benchmarking of Cost and Profit Accounting of Certain Services Provided by DP AG (DPAG)“, Bad Honnef, október 2009. WIK Consult je dcérska spoločnosť spoločnosti Wissenschaftliches Institut für Kommunikationsdienste (Vedecký ústav komunikačných služieb).

67

(68)  Deloitte, „Profit Benchmarking for DP AG – Final Report“, 22. apríl 2010.

68

(69)  CRA, „Estimating a reasonable profit margin for DPLP’s provision of letter services“, 1. marec 2011.

69

(70)  Z tohto hľadiska WIK považuje za dôležité monopolné práva udelené spoločnosti DP, ako aj špecifiká mechanizmu regulácie, ktorému spoločnosť podlieha.

70

(71)  Pozri napr. bod 5.1.4 štúdie WIK.

71

(72)  Pozri smernice OECD týkajúce sa vnútropodnikového oceňovania pre nadnárodné podniky a daňové úrady (1995) (ďalej len „smernice OECD“); administratívne zásady – nemecké postupy; článok 482 daňového zákonníka Federálneho daňového úradu USA (IRS – Internal Revenue Service).

72

IRS

Internal Revenue Service

(73)  ROCE je pomer EBIT/investovaný kapitál, ROA je pomer EBIT/celkové aktíva, ROE je pomer EBIT/vlastný kapitál a ROS je pomer EBIT/obrat (pozri aj bod 5.1.5 štúdie WIK).

73

(74)  EBIT zodpovedá zisku pred odpočítaním úrokov a daní. Marža EBIT sa rovná ROS.

74

(75)  Tri vzorky boli vytvorené pomocou postupného zmierňovania niektorých kritérií týkajúcich sa úrovne porovnateľnosti činností vybraných spoločností v porovnaní s činnosťami spoločnosti DP.

75

(76)  Podľa spoločnosti WIK by toto kritérium malo zaručiť minimálnu úroveň úspor z rozsahu (pozri napr. tabuľku č. 7, s. 76).

76

(77)  Spoločnosť WIK uvádza výsledky za tieto dve obdobia oddelene, aby ukázala, že údaje za obdobie do roku 1998 „treba posudzovať obozretne“.

77

(78)  Medzikvartilové rozpätie je rozpätie medzi 25. a 75. percentilom distribúcie, pričom 25. a 75. percentil sú úrovne, pod ktorými sa v dátových súboroch nachádza 25 a 75 % pozorovaní. Inými slovami, medzikvartilové rozpätie nezahŕňa najnižších 25 % a najvyšších 25 % údajov. Súvisiaca koncepcia použitá v štúdii WIK je 50. percentil alebo medián, ktorý sa rovná bodu distribúcie, v porovnaní s ktorým má polovica pozorovaní nižšiu hodnotu a druhá polovica vyššiu hodnotu.

78

(79)  V tomto prípade sa veľkosť odvodí od počtu zamestnancov. Pozri tabuľku č. 1 na strane 7 a diskusiu v bode 26.

79

(80)  Pozri tabuľku č. 3, s. 20.

80

(81)  Komisia vypočítala, že 25. percentil sa rovná [...] %.

81

(82)  Useknutý priemer sa vypočíta tak, že sa vylúči 10 % vyšších a 10 % nižších pozorovaní (keďže vzorka obsahuje 73 pozorovaní, znamená to, že vylúčených je sedem prvých a sedem posledných pozorovaní). Priemer vypočítaný Winsorovou metódou sa vypočíta tak, že sa prvých sedem a posledných sedem pozorovaní nahradí nasledujúcimi vyššími v prvom prípade a nižšími pozorovaniami v druhom prípade.

82

(83)  Analýza nespresňuje, ako určiť maximálnu rizikovú prirážku.

83

(84)  Konkrétne sa vo vzorke vyskytujú iba spoločnosti s viac ako 1 000 zamestnancami a spoločnosti s príjmom viac ako 100 mil. EUR.

84

(85)  Spoločnosť Deloitte sa domnieva, že obchodné špecifiká vyplývajú zo záväzku poskytovateľa univerzálnej služby prevádzkovať komplexnú zbernú a distribučnú sieť.

85

(86)  Pozri tabuľku č. 6, s. 36.

86

(87)  Zoznam referenčných spoločností v každom z troch sektorov sa nachádza v tabuľke č. 3, s. 31.

87

(88)  Treba upozorniť, že tento problém sa týka osobitne poštovej a balíkovej vzorky, v prípade ktorej sa podľa tabuľky č. 5 na strane 37 pohybuje ročný počet pozorovaní v rozpätí od 2 do 4 za obdobie 1990 – 1997 v porovnaní s 5 až 7 za obdobie rokov 1998 – 2007.

88

(89)  Výpočty Komisie naznačujú, že výsledky vzorky zahŕňajúcej všetky sektory sa výraznejšie nelíšia, ak sa uvažuje len o období rokov 1998 – 2007.

89

(90)  Na účely odhadu ročnej priemernej ROS sektora poštových a balíkových služieb za obdobie do roku 1997 spoločnosť Deloitte použila priemer ROS všetkých sektorov za toto obdobie, upravený smerom hore o rozdiel medzi ROS sektora poštových a balíkových služieb a ROS všetkých sektorov za obdobie rokov 1998 – 2007.

90

(91)  Deloitte odvodila rozpätie primeraných ROS na základe ročných medzikvartilných rozpätí vo vzorke poštového a balíkového sektora za obdobie rokov 1998 – 2007 a vo vzorke všetkých sektorov za obdobie rokov 1990 – 1997. Spoločnosť Deloitte neposkytla žiadnu informáciu o výpočtoch, ale predložila ročné hodnoty hornej a dolnej hranice rozpätia (pozri napr. obrázok č. 1). Priemerná hodnota hornej hranice rozpätia je 11,7 % a priemerná hodnota dolnej hranice rozpätia je 6,1 %. Ak sa rovnaké výpočty uskutočnia na základe vzorky zahŕňajúcej všetky sektory, jednotlivé výsledky budú takéto: priemerná hodnota hornej hranice rozpätia je 10,6 % a priemerná hodnota dolnej hranice rozpätia je 6,1 %.

91

(92)  Tieto dôvody boli vyjadrené aj v štúdii Deloitte-II a v štúdii CRA.

92

(93)  Spoločnosť WIK zahŕňa do vzoriek spoločnosti, ktorých obrat je 3 mil. EUR.

93

(94)  Štúdia Deloitte, s. 36 – 37.

94

(95)  Štúdia WIK, s. 87.

95

(96)  CRA, s. 8. Podľa spoločnosti DPLP 66 % nákladov sú fixné náklady (pozri „Demonstration of DPLP’s entitlement to a risk premium on reasonable profit for the period 1992 – 2010“, diapozitív 8).

96

(97)  V súlade s analýzou vzorky spoločností zahrnutých v referenčnej skupine I štúdie WIK, ktorú uskutočnila spoločnosť CRA. Pozri bod 3.2 štúdie CRA.

97

(98)  Osobitne to platí v prípade užšej skupiny podnikov poskytujúcich poštové a balíkové služby zostavenej spoločnosťou Deloitte.

98

(99)  ROCE možno chápať ako účtovnú substitučnú hodnotu (nedokonalú) príslušnej návratnosti, IRR investovaného kapitálu.

99

(100)  Pozri Oxera (2003), Damodaran (2007).

100

(101)  Audit výročných správ spoločnosti Deutsche Post naznačuje, že kapitálová náročnosť (pomer odvetvových aktív a celkovou sumou odvetvových príjmov ako substitučnou hodnotou) spoločnosti DHL, jej dcérskej spoločnosti na expresné doručovanie balíkov, je vyššia ako kapitálová náročnosť činností v oblasti listových zásielok spoločnosti DP (pozri výročnú správu za rok 2004, s. 90, tabuľka č. 9, Segment Reporting).

101

(102)  Pozri aj list spoločnosti WIK z 5. novembra 2010.

102

(103)  Podľa Komisie je v tomto prípade lepšie zohľadniť mediánovú ROS než priemernú ROS, pretože prvá ROS je menej vystavená extrémnym hodnotám než druhá. Komisia konštatuje, že tak medián, ako aj priemer, sú meradlá centrálnej tendencie a všeobecne sa používajú v prípadoch, keď sa charakterizuje „priemer“.

103

(104)  Treba poznamenať, že vo všetkých troch správach expertov boli pre primeranú ROS navrhnuté referenčné hodnoty nemenné v čase, čiže jednotné referenčné hodnoty použiteľné počas celého skúmaného obdobia. Komisia nenavrhuje, aby sa zohľadnil časový faktor ako taký, ale aby sa rozlišovalo medzi jednotlivými regulačnými obdobiami, čo je teoreticky rozdiel.

104

(105)  Ako to navrhuje napr. spoločnosť CRA, pozri odôvodnenie 280.

105

(106)  V skutočnosti by tento posledný prístup mohol byť vhodnejší, keby Komisia mala relevantnú vzorku spoločností porovnateľných so spoločnosťou DPLP, pričom by bolo otázne, či by sa určitá úroveň zisku zistená u spoločnosti DPLP zo štatistického hľadiska výrazne líšila od priemeru vzorky.

106

(107)  V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že odhad tretieho kvartilu spoločnosťou Deloitte, najmä v prípade užšej vzorky poštových a balíkových služieb, môže byť zvlášť citlivý na malú veľkosť vzorky.

107

(108)  Pozri odôvodnenie 308.

108

(109)  Výsledky uvedené v štúdii CRA sú založené na globálnej vzorke (zoskupenej) a ako výsledky spoločnosti Deloitte alebo WIK nepredstavujú priemery ročných odhadov. V záujme konzistentnosti Komisia vypočítala priemer ročných mediánov zo vzorky spoločnosti CRA, pričom jej výsledok (6,7 %) sa výraznejšie nelíši od celkového mediánu uvedeného v štúdii CRA (6,6 %).

109

(110)  „Na základe analýzy nákladov a príjmov uvedených v bode 1, ktorú uskutočnila IBPT v spolupráci s dozornou radou spoločnosti LA POSTE a so zreteľom na úsporné opatrenia prijaté manažmentom spoločnosti LA POSTE s cieľom vyrovnať štruktúru nákladov spoločnosti LA POSTE s európskym priemerom sektora, je finančná intervencia štátu uvedená v bode 1 stanovená na ročnú sumu 290 613 000 EUR za každé z období 24. 9. 2005 – 23. 9. 2006, 24. 9. 2006 – 23. 9. 2007, 24. 9. 2007 – 23. 9. 2008, 24. 9. 2008 – 23. 9. 2009, 24. 9. 2009 – 23. 9. 2010.“

110

(111)  Napríklad v článku 3 druhej zmluvy o výkone správy (1997 – 2001) sa ustanovuje: „Ceny musia vychádzať zo skutočných nákladov. Tieto náklady sa určia podľa účtovných pravidiel pre obchodné podniky, ktorých účtovné zásady sú v súlade so zásadami odsúhlasenými inštitútom podnikových audítorov.“ Rovnaká terminológia je použitá v prvej a tretej zmluve o výkone správy.

111

(112)  Tento názor týkajúci sa druhej a tretej zmluvy o výkone správy je uvedený v dokumente, ktorý predložili belgické orgány 14. decembra. Diapozitív 29 tejto prezentácie naznačuje, že v druhej a tretej zmluve o výkone správy bola náhrada založená na skutočných nákladoch (a nie na paušálnych sumách).

112

(113)  Napríklad v článku 3 druhej zmluvy o výkone správy (1997 – 2001) sa ustanovuje: „La poste pravidelne účtuje štátu poskytnuté služby na základe skutočných nákladov v cene nižšej, ako je režijná cena.“

113

(114)  Pozri odôvodnenie 38.

114

(115)  Prezentácia neposkytuje žiadny údaj o relatívnej váhe jednotlivých rizikových faktorov.

115

(116)  Bod 17 rámca pre SVHZ.

116

(117)  V článku 19 sa uvádza: „La Poste bude udržiavať zodpovedajúcu základnú infraštruktúru zbernej, triediacej, prepravnej a distribučnej siete na účely plnenia záväzkov týkajúcich sa poskytovania univerzálnej služby a iných úloh služby vo verejnom záujme uvedených v článku 2 tejto zmluve o výkone správy.“

117

(118)  Poštové úrady sú nezávislé poštové prevádzkarne, ktoré prevádzkujú zamestnanci spoločnosti DPLP, zatiaľ čo poštové predajné miesta sú prevádzkarne nachádzajúce sa v priestoroch tretích osôb, ako sú supermarkety alebo kníhkupectvá, ktoré neprevádzkujú zamestnanci spoločnosti DPLP. Ak všetky náklady poštových úradov znáša spoločnosť DPLP, tretie osoby, v priestoroch ktorých sa nachádza poštové predajné miesto, dostávajú iba poplatok za službu za poštové úkony, ktoré sa tam vykonávajú. Z toho vyplýva, že predajné miesta stoja spoločnosť DPLP oveľa menej ako samostatné a nezávislé poštové úrady.

118

(119)  Prvá zmluva o výkone správy: článok 1 dodatku z 10. 5. 1995; druhá zmluva o výkone správy: článok 4; tretia zmluva o výkone správy: článok 22 a štvrtá zmluva o výkone správy: článok 19.

119

(120)  Smernica 2002/39/ES, odôvodnenie 6, a smernica 2008/6/ES, odôvodnenia 18 až 22.

120

(121)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

121

(122)  List belgických orgánov z 20. decembra 2011.

122

(123)  Belgické orgány sa osobitne domnievajú, že prijatie globálneho prístupu v súvislosti s obdobiami predchádzajúcimi roku 2006 bolo potvrdené rozhodnutím Komisie 2011/747/ES z 24. mája 2011 o štátnej pomoci C 88/97, ktorú Francúzska republika poskytla v prospech Crédit mutuel (Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2011, s. 23).

123

(124)  Rámec pre SVHZ, bod 12 písm. d).

124

(125)  Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

125

---