# Eiropas Savienības L 170/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.170.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 170 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 29. jūnijs |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.170.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 170

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 29. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/321/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2012. gada 25. janvāris) par pasākumu SA.14588 (C 20/09), ko Beļģija īstenojusi De Post – La Poste (esošais nosaukums – bpost) atbalstam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 178)

   (
  1
  ) | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

2012/321/ES

*

Komisijas Lēmums (2012. gada 25. janvāris) par pasākumu SA.14588 (C 20/09), ko Beļģija īstenojusi De Post – La Poste (esošais nosaukums – bpost) atbalstam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 178)

   (
  1
  )

De Post – La Poste

bpost

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 178)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 29.6.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 170/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 170/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2012. gada 25. janvāris)

par pasākumu SA.14588 (C 20/09), ko Beļģija īstenojusi De Post – La Poste (esošais nosaukums – “bpost”) atbalstam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2012) 178)

(Autentisks ir tikai teksts franču un nīderlandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2012/321/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc aicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekšminētajiem pantiem (2) un, ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   KOMISIJAS 2003. GADA LĒMUMS, KO VISPĀRĒJĀ TIESA IR ATCĒLUSI

| (1) | Beļģijas iestādes 2002. gada 3. decembrī paziņoja (3) Komisijai par Beļģijas pasta operatora De Post – La Poste (turpmāk tekstā – “DPLP”, esošais nosaukums – “bpost
   (4)”) kapitāla palielināšanu. Pēc paziņojuma iepriekšējas izskatīšanas Komisija 2003. gada 23. jūlijā nolēma (5) necelt iebildumus par paziņoto pasākumu. Savā lēmumā Komisija secināja, ka, šādi palielinot kapitālu, kā arī īstenojot pārējos iepriekšējā izskatīšanā konstatētos pasākumus, kas veikti par labu DPLP, nav pārmērīgi kompensētas tīrās izmaksas, kas uzņēmumam radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus laika posmā no 1992. gada līdz 2002. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Beļģijas iestādes 2002. gada 3. decembrī paziņoja (3) Komisijai par Beļģijas pasta operatora De Post – La Poste (turpmāk tekstā – “DPLP”, esošais nosaukums – “bpost
   (4)”) kapitāla palielināšanu. Pēc paziņojuma iepriekšējas izskatīšanas Komisija 2003. gada 23. jūlijā nolēma (5) necelt iebildumus par paziņoto pasākumu. Savā lēmumā Komisija secināja, ka, šādi palielinot kapitālu, kā arī īstenojot pārējos iepriekšējā izskatīšanā konstatētos pasākumus, kas veikti par labu DPLP, nav pārmērīgi kompensētas tīrās izmaksas, kas uzņēmumam radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus laika posmā no 1992. gada līdz 2002. gadam.

| (2) | Uzņēmums Deutsche Post AG un tā Beļģijas meitas sabiedrība DHL International
   (6)2003. gada 27. novembrī Komisijas lēmumu pārsūdzēja Vispārējā tiesā. 2009. gada 10. februārī Vispārējā tiesa atcēla Komisijas lēmumu, secinot, ka Komisija nolēmusi necelt iebildumus, neraugoties uz nopietnajām grūtībām, kuru dēļ tai būtu vajadzējis uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(2)

Uzņēmums Deutsche Post AG un tā Beļģijas meitas sabiedrība DHL International
   (6)2003. gada 27. novembrī Komisijas lēmumu pārsūdzēja Vispārējā tiesā. 2009. gada 10. februārī Vispārējā tiesa atcēla Komisijas lēmumu, secinot, ka Komisija nolēmusi necelt iebildumus, neraugoties uz nopietnajām grūtībām, kuru dēļ tai būtu vajadzējis uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru.

| (3) | Beļģija 2009. gada aprīlī Tiesā iesniedza apelācijas sūdzību (7) (C-148/2009) par Vispārējās tiesas spriedumu, ar ko atceļ Komisijas 2003. gada 23. jūlija lēmumu necelt iebildumus. |
| --- | --- |

(3)

Beļģija 2009. gada aprīlī Tiesā iesniedza apelācijas sūdzību (7) (C-148/2009) par Vispārējās tiesas spriedumu, ar ko atceļ Komisijas 2003. gada 23. jūlija lēmumu necelt iebildumus.

| (4) | Tiesa 2011. gada 22. septembrī noraidīja Beļģijas iesniegto apelācijas sūdzību, secinot, ka Vispārējā tiesa Komisijas 2003. gada lēmumu atcēlusi pamatoti. |
| --- | --- |

(4)

Tiesa 2011. gada 22. septembrī noraidīja Beļģijas iesniegto apelācijas sūdzību, secinot, ka Vispārējā tiesa Komisijas 2003. gada lēmumu atcēlusi pamatoti.

1.2.   SŪDZĪBA PAR SNIEGTO ATBALSTU PRESES IZDEVUMU PIEGĀDES JOMĀ

| (5) | 2005. gadā, pamatojieties uz pretmonopola un valsts atbalsta noteikumiem, vairāki Beļģijas privātie preses izdevumu piegādātāji iesniedza sūdzību par Beļģijas iestāžu un DPLP savstarpējo nolīgumu par preses izdevumu piegādi (8). Šis nolīgums DPLP uzdod pildīt preses izdevumu piegādes sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu visā Beļģijā un nosaka šā pakalpojuma tarifus, kā arī kompensāciju, uz ko DPLP ir tiesīgs sakarā ar papildu izmaksām, kas rodas, pildot šo uzdevumu. Sūdzība galvenokārt attiecas uz DPLP sniegto pakalpojumu tarifiem, kas, pēc sūdzības iesniedzēju teiktā, ir tik zemi, ka ar tiem faktiski nevar konkurēt. |
| --- | --- |

(5)

2005. gadā, pamatojieties uz pretmonopola un valsts atbalsta noteikumiem, vairāki Beļģijas privātie preses izdevumu piegādātāji iesniedza sūdzību par Beļģijas iestāžu un DPLP savstarpējo nolīgumu par preses izdevumu piegādi (8). Šis nolīgums DPLP uzdod pildīt preses izdevumu piegādes sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu visā Beļģijā un nosaka šā pakalpojuma tarifus, kā arī kompensāciju, uz ko DPLP ir tiesīgs sakarā ar papildu izmaksām, kas rodas, pildot šo uzdevumu. Sūdzība galvenokārt attiecas uz DPLP sniegto pakalpojumu tarifiem, kas, pēc sūdzības iesniedzēju teiktā, ir tik zemi, ka ar tiem faktiski nevar konkurēt.

| (6) | Attiecībā uz valsts atbalsta noteikumiem Komisijas dienesti sūdzību noraidīja, jo iepriekšējā izskatīšanā tika konstatēts, ka papildu tīrās izmaksas, kas saistītas ar preses izdevumu piegādi, netiek pārmērīgi kompensētas. Tomēr 2009. gada maijā sūdzības iesniedzēji šo iepriekšējas izskatīšanas rezultātā pieņemto nostāju apstrīdēja, sniedza papildu informāciju un lūdza Komisiju veikt padziļinātu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz valsts atbalsta noteikumiem Komisijas dienesti sūdzību noraidīja, jo iepriekšējā izskatīšanā tika konstatēts, ka papildu tīrās izmaksas, kas saistītas ar preses izdevumu piegādi, netiek pārmērīgi kompensētas. Tomēr 2009. gada maijā sūdzības iesniedzēji šo iepriekšējas izskatīšanas rezultātā pieņemto nostāju apstrīdēja, sniedza papildu informāciju un lūdza Komisiju veikt padziļinātu izmeklēšanu.

1.3.   CETURTAIS “PĀRVALDĪBAS LĪGUMS” (2005.–2010. G.)

| (7) | Izskatot sūdzību par kompensāciju, kas bija piešķirta par preses izdevumu piegādi, Komisija atklāja, ka 2005. gadā Beļģija ar DPLP bija noslēgusi “pārvaldības līgumu”, par ko netika paziņots un ar ko bija paredzēts piešķirt kompensāciju par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (VTNP) sniegšanu. Līdz ar to 2007. gada aprīlī Komisija pēc savas iniciatīvas (pienākuma dēļ) uzsāka procedūru (9) un pieprasīja Beļģijai sniegt informāciju. |
| --- | --- |

(7)

Izskatot sūdzību par kompensāciju, kas bija piešķirta par preses izdevumu piegādi, Komisija atklāja, ka 2005. gadā Beļģija ar DPLP bija noslēgusi “pārvaldības līgumu”, par ko netika paziņots un ar ko bija paredzēts piešķirt kompensāciju par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu (VTNP) sniegšanu. Līdz ar to 2007. gada aprīlī Komisija pēc savas iniciatīvas (pienākuma dēļ) uzsāka procedūru (9) un pieprasīja Beļģijai sniegt informāciju.

| (8) | Beļģijas iestādes 2007. gada decembrī atbildēja, ka tās uzskata, ka kompensācija par VTNP sniegšanu nav valsts atbalsts, jo ir izpildīti visi četri Altmark lietas (10) nosacījumi. Pēc tam tās nosūtīja informāciju par 4. pārvaldības līgumu un jo īpaši par izmaksu uzskaites sistēmu, ko izmanto, aprēķinot valsts kompensācijas apjomu. |
| --- | --- |

(8)

Beļģijas iestādes 2007. gada decembrī atbildēja, ka tās uzskata, ka kompensācija par VTNP sniegšanu nav valsts atbalsts, jo ir izpildīti visi četri Altmark lietas (10) nosacījumi. Pēc tam tās nosūtīja informāciju par 4. pārvaldības līgumu un jo īpaši par izmaksu uzskaites sistēmu, ko izmanto, aprēķinot valsts kompensācijas apjomu.

| (9) | Pēc tam pasākumus, ko izskatīja pēc Komisijas iniciatīvas uzsāktajā procedūrā, un sūdzības iekļāva formālajā izmeklēšanas procedūrā C20/2009, ko uzsāka 2009. gada 23. jūlijā. |
| --- | --- |

(9)

Pēc tam pasākumus, ko izskatīja pēc Komisijas iniciatīvas uzsāktajā procedūrā, un sūdzības iekļāva formālajā izmeklēšanas procedūrā C20/2009, ko uzsāka 2009. gada 23. jūlijā.

1.4.   LĒMUMS PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

| (10) | Ņemot vērā to, ka Vispārējā tiesa atcēla Komisijas 2003. gada 23. jūlija lēmumu, un, izvērtējot Beļģijas iestāžu nosūtīto informāciju par šiem pasākumiem, Komisija 2009. gada 13. jūlijā nolēma sākt formālu izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta LESD 108. panta 2. punktā (11). |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā to, ka Vispārējā tiesa atcēla Komisijas 2003. gada 23. jūlija lēmumu, un, izvērtējot Beļģijas iestāžu nosūtīto informāciju par šiem pasākumiem, Komisija 2009. gada 13. jūlijā nolēma sākt formālu izmeklēšanas procedūru, kas paredzēta LESD 108. panta 2. punktā (11).

| (11) | Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes. |
| --- | --- |

(11)

Komisijas lēmumu par procedūras sākšanu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes.

1.5.   BEĻĢIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

| (12) | Beļģijas iestādes savas piezīmes iesniedza 2009. gada 13. augustā un papildu piezīmes iesniedza 2009. gada 10. septembrī, 2009. gada 12. oktobrī, 2010. gada 23. aprīlī, 2010. gada 26. aprīlī, 2010. gada 19. oktobrī, 2010. gada 19. novembrī, 2010. gada 21. decembrī, 2011. gada 18. janvārī, 2011. gada 17. februārī, 2011. gada 2. martā, 2011. gada 29. martā, 2011. gada 11. aprīlī, 2011. gada 10. maijā, 2011. gada 27. maijā, 2011. gada 14. jūnijā, 2011. gada 10. augustā, 2011. gada 26. augustā, 2011. gada 7. oktobrī, 2011. gada 14. decembrī, 2011. gada 19. decembrī, 2011. gada 20. decembrī un 2011. gada 26. decembrī. Beļģijas iestādes norādīja, ka 2009. gada 22. aprīlī tās iesniedza apelācijas sūdzību par Vispārējās tiesas 2009. gada 10. februāra spriedumu, un sniedza precizējumus attiecībā uz kompensāciju, ko DPLP saņem par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, un citiem ad hoc pasākumiem DPLP. |
| --- | --- |

(12)

Beļģijas iestādes savas piezīmes iesniedza 2009. gada 13. augustā un papildu piezīmes iesniedza 2009. gada 10. septembrī, 2009. gada 12. oktobrī, 2010. gada 23. aprīlī, 2010. gada 26. aprīlī, 2010. gada 19. oktobrī, 2010. gada 19. novembrī, 2010. gada 21. decembrī, 2011. gada 18. janvārī, 2011. gada 17. februārī, 2011. gada 2. martā, 2011. gada 29. martā, 2011. gada 11. aprīlī, 2011. gada 10. maijā, 2011. gada 27. maijā, 2011. gada 14. jūnijā, 2011. gada 10. augustā, 2011. gada 26. augustā, 2011. gada 7. oktobrī, 2011. gada 14. decembrī, 2011. gada 19. decembrī, 2011. gada 20. decembrī un 2011. gada 26. decembrī. Beļģijas iestādes norādīja, ka 2009. gada 22. aprīlī tās iesniedza apelācijas sūdzību par Vispārējās tiesas 2009. gada 10. februāra spriedumu, un sniedza precizējumus attiecībā uz kompensāciju, ko DPLP saņem par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, un citiem ad hoc pasākumiem DPLP.

1.6.   TREŠO PUŠU PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU UN BEĻĢIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES PAR TREŠO PUŠU PIEZĪMĒM

| (13) | Deutsche Post AG un DHL International N.V./S.A. savas piezīmes iesniedza 2009. gada 28. augustā. |
| --- | --- |

(13)

Deutsche Post AG un DHL International N.V./S.A. savas piezīmes iesniedza 2009. gada 28. augustā.

| (14) | Vlaamse Federatie van Persverspreiders (turpmāk tekstā – “VFP”, Flandrijas preses izdevumu piegādātāju federācija) un Prodipresse (“Profesionālo preses izdevumu piegādātāju apvienība”) savas piezīmes iesniedza 2009. gada 28. augustā. |
| --- | --- |

(14)

Vlaamse Federatie van Persverspreiders (turpmāk tekstā – “VFP”, Flandrijas preses izdevumu piegādātāju federācija) un Prodipresse (“Profesionālo preses izdevumu piegādātāju apvienība”) savas piezīmes iesniedza 2009. gada 28. augustā.

| (15) | Belgische Distributiedienst B.V.B.A (turpmāk tekstā – “BD”, DPLP konkurents preses izdevumu piegādes tirgū) savas piezīmes iesniedza 2009. gada 28. augustā. |
| --- | --- |

(15)

Belgische Distributiedienst B.V.B.A (turpmāk tekstā – “BD”, DPLP konkurents preses izdevumu piegādes tirgū) savas piezīmes iesniedza 2009. gada 28. augustā.

| (16) | Association belge des éditeurs de quotidiens A.S.B.L (Beļģijas dienas laikrakstu izdevēju asociācija, bezpeļņas organizācija) savas piezīmes iesniedza 2009. gada 28. augustā. |
| --- | --- |

(16)

Association belge des éditeurs de quotidiens A.S.B.L (Beļģijas dienas laikrakstu izdevēju asociācija, bezpeļņas organizācija) savas piezīmes iesniedza 2009. gada 28. augustā.

2.   DETALIZĒTS ATBALSTA APRAKSTS

2.1.   DPLP JURIDISKAIS STATUSS UN DARBĪBAS

| (17) | Līdz 1992. gadam Beļģijas La Poste bija valsts pārvaldīta struktūrvienība (“Régie des postes”), bet 1992. gadā tā ieguva neatkarīgas juridiskas personas (patstāvīga publiska uzņēmuma) statusu. 2000. gadā uzņēmums mainīja juridisko statusu, kļūstot par publisko tiesību akciju sabiedrību. |
| --- | --- |

(17)

Līdz 1992. gadam Beļģijas La Poste bija valsts pārvaldīta struktūrvienība (“Régie des postes”), bet 1992. gadā tā ieguva neatkarīgas juridiskas personas (patstāvīga publiska uzņēmuma) statusu. 2000. gadā uzņēmums mainīja juridisko statusu, kļūstot par publisko tiesību akciju sabiedrību.

| (18) | 2010. gadā DPLP saimnieciskās darbības ieņēmumi bija EUR 2 318 miljoni, un uzņēmējdarbībā gūtā peļņa – EUR 319 miljoni. 2010. gada beigās DPLP nodarbināja 33 616 personas. Salīdzinājumam – 2002. gadā uzņēmumā bija 42 000 darbinieku. Personāla izmaksas veido 65 % no kopējām darbības izmaksām. |
| --- | --- |

(18)

2010. gadā DPLP saimnieciskās darbības ieņēmumi bija EUR 2 318 miljoni, un uzņēmējdarbībā gūtā peļņa – EUR 319 miljoni. 2010. gada beigās DPLP nodarbināja 33 616 personas. Salīdzinājumam – 2002. gadā uzņēmumā bija 42 000 darbinieku. Personāla izmaksas veido 65 % no kopējām darbības izmaksām.

| (19) | Uzņēmuma mazākuma akcionārs, kam pieder 50 % “mīnus” viena daļa, ir privātais ieguldītājs CVC Capital Partners. Vairākuma akcionārs ir Beļģijas valsts. |
| --- | --- |

(19)

Uzņēmuma mazākuma akcionārs, kam pieder 50 % “mīnus” viena daļa, ir privātais ieguldītājs CVC Capital Partners. Vairākuma akcionārs ir Beļģijas valsts.

2.2.   PĀRSKATS PAR SNIEGTAJIEM SABIEDRISKAJIEM PAKALPOJUMIEM

2.2.1.   Sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi laika posmā no 1992. gada līdz 2010. gadam

| (20) | Izmeklēšanā apskatītajā laika posmā, proti, no 1992. gada līdz 2010. gadam DPLP bija atbildīgs par sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu pildīšanu saskaņā ar Pasta likumu (12) un četriem secīgiem pārvaldības līgumiem. |
| --- | --- |

(20)

Izmeklēšanā apskatītajā laika posmā, proti, no 1992. gada līdz 2010. gadam DPLP bija atbildīgs par sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu pildīšanu saskaņā ar Pasta likumu (12) un četriem secīgiem pārvaldības līgumiem.

2.2.1.1.   Pārvaldības līgumu noteikumi par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu

| (21) | Pārvaldības līgumos izklāsta to uzdevumu īstenošanas noteikumus un nosacījumus, ko DPLP veic, sniedzot pakalpojumus sabiedrības interesēs, un nosaka Beļģijas valsts finansiālā atbalsta apmēru. |
| --- | --- |

(21)

Pārvaldības līgumos izklāsta to uzdevumu īstenošanas noteikumus un nosacījumus, ko DPLP veic, sniedzot pakalpojumus sabiedrības interesēs, un nosaka Beļģijas valsts finansiālā atbalsta apmēru.

| (22) | Kopš DPLP dibināšanas 1992. gadā DPLP ar Beļģijas valsti ir parakstījis četrus pārvaldības līgumus par šādiem laika posmiem (13):






  1) | pirmais līgums: no 14.9.1992. līdz 31.12.1996.; |
| --- | --- | --- |

(22)

Kopš DPLP dibināšanas 1992. gadā DPLP ar Beļģijas valsti ir parakstījis četrus pārvaldības līgumus par šādiem laika posmiem (13):

1)

pirmais līgums: no 14.9.1992. līdz 31.12.1996.;

| 2) | otrais līgums: no 1.1.1997. līdz 23.9.2002.; |
| --- | --- |

2)

otrais līgums: no 1.1.1997. līdz 23.9.2002.;

| 3) | trešais līgums: no 24.9.2002. līdz 23.9.2005.; |
| --- | --- |

3)

trešais līgums: no 24.9.2002. līdz 23.9.2005.;

| 4) | ceturtais līgums: no 24.9.2005. līdz 23.9.2010.; šā līguma darbības laiks ir pagarināts līdz jaunā līguma izveidei. |
| --- | --- |

4)

ceturtais līgums: no 24.9.2005. līdz 23.9.2010.; šā līguma darbības laiks ir pagarināts līdz jaunā līguma izveidei.

| (23) | Pārvaldības līgumos nosaka sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. Sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi, ko Beļģijas valsts paredz spēkā esošajā pārvaldības līgumā, ir šādi (14): | Pasta pakalpojumi






  i) | Vispārējie pasta pakalpojumi |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Pārvaldības līgumos nosaka sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. Sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi, ko Beļģijas valsts paredz spēkā esošajā pārvaldības līgumā, ir šādi (14):

Pasta pakalpojumi

i)

Vispārējie pasta pakalpojumi

| ii) | Dienas laikrakstu piegāde |
| --- | --- |

ii)

Dienas laikrakstu piegāde

| iii) | Periodikas izdevumu piegāde |
| --- | --- |

iii)

Periodikas izdevumu piegāde

| iv) | Vēlēšanu materiālu piegāde |
| --- | --- |

iv)

Vēlēšanu materiālu piegāde

| v) | Īpaši tarifi bezpeļņas biedrībām |
| --- | --- |

v)

Īpaši tarifi bezpeļņas biedrībām

| vi) | Vēstuļu korespondences sūtījumi, uz ko attiecas bezmaksas sūtījumu režīms (karaliskā korespondence un cita īpaša korespondence) |
| --- | --- |

vi)

Vēstuļu korespondences sūtījumi, uz ko attiecas bezmaksas sūtījumu režīms (karaliskā korespondence un cita īpaša korespondence)

| vii) | Starptautiskie pasta pakalpojumi |
| --- | --- |

vii)

Starptautiskie pasta pakalpojumi

| viii) | Starptautiskie pasta paku sūtījumi |
| --- | --- |

viii)

Starptautiskie pasta paku sūtījumi

| | Finanšu pakalpojumi






  ix) | Skaidras naudas noguldījumu ieskaitīšana pasta norēķinu kontā |
| --- | --- | --- |

Finanšu pakalpojumi

ix)

Skaidras naudas noguldījumu ieskaitīšana pasta norēķinu kontā

| x) | Naudas pārvedumu sastādīšana |
| --- | --- |

x)

Naudas pārvedumu sastādīšana

| xi) | Vecuma un apgādnieka zaudējuma pensiju un invaliditātes pabalstu izmaksa mājās |
| --- | --- |

xi)

Vecuma un apgādnieka zaudējuma pensiju un invaliditātes pabalstu izmaksa mājās

| xii) | Vēlēšanu iecirkņu darbinieku honorāru izmaksa |
| --- | --- |

xii)

Vēlēšanu iecirkņu darbinieku honorāru izmaksa

| xiii) | Par ceļu satiksmes pārkāpumiem piešķirto soda naudu un kvīšu pieņemšana un uzskaite |
| --- | --- |

xiii)

Par ceļu satiksmes pārkāpumiem piešķirto soda naudu un kvīšu pieņemšana un uzskaite

| xiv) | Pakalpojumi attiecībā uz makšķerēšanas atļaujām |
| --- | --- |

xiv)

Pakalpojumi attiecībā uz makšķerēšanas atļaujām

| | Pastmarku tirdzniecība






  xv) | Pastmarku tirdzniecība |
| --- | --- | --- |

Pastmarku tirdzniecība

xv)

Pastmarku tirdzniecība

| | Citi sabiedriskie pakalpojumi






  xvi) | Pastnieka sociālā loma |
| --- | --- | --- |

Citi sabiedriskie pakalpojumi

xvi)

Pastnieka sociālā loma

| xvii) | Pienācīga sabiedrības informēšana |
| --- | --- |

xvii)

Pienācīga sabiedrības informēšana

| xviii) | Elektroniskā pasta izdrukāšana un piegāde |
| --- | --- |

xviii)

Elektroniskā pasta izdrukāšana un piegāde

| xix) | Elektronisko ziņojumu sertificēšanas pakalpojumi |
| --- | --- |

xix)

Elektronisko ziņojumu sertificēšanas pakalpojumi

| xx) | Pakalpojumi, ko sniedz valsts iestāžu grāmatvežiem |
| --- | --- |

xx)

Pakalpojumi, ko sniedz valsts iestāžu grāmatvežiem

| xxi) | Tādu zīmogmarku tirdzniecība, kas apliecina valsts nodevas vai soda naudas samaksu |
| --- | --- |

xxi)

Tādu zīmogmarku tirdzniecība, kas apliecina valsts nodevas vai soda naudas samaksu

| xxii) | Sadarbība attiecībā uz vēlēšanu biļetenu paku piegādi |
| --- | --- |

xxii)

Sadarbība attiecībā uz vēlēšanu biļetenu paku piegādi

2.2.2.   Izmeklēšanā apskatītie valsts pasākumi

| (24) | No 1992. gada līdz 2010. gadam DPLP saņēma valsts atbalstu, kas izpaudās kā dažādi pasākumi:






  1) | pensiju izmaksu uzņemšanās: pēc 1997. gada pensiju sistēmas reformas valsts atbrīvoja DPLP no tā pensiju saistībām EUR 3,8 miljardu apmērā; |
| --- | --- | --- |

(24)

No 1992. gada līdz 2010. gadam DPLP saņēma valsts atbalstu, kas izpaudās kā dažādi pasākumi:

1)

pensiju izmaksu uzņemšanās: pēc 1997. gada pensiju sistēmas reformas valsts atbrīvoja DPLP no tā pensiju saistībām EUR 3,8 miljardu apmērā;

| 2) | ikgadēja kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu (15). Laika posmā no 1992. gada līdz 2010. gadam kopumā šajās kompensācijās izmaksāja EUR 5,2 miljardus; |
| --- | --- |

2)

ikgadēja kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu (15). Laika posmā no 1992. gada līdz 2010. gadam kopumā šajās kompensācijās izmaksāja EUR 5,2 miljardus;

| 3) | kapitāla palielināšana: divas iemaksas 1997. gadā (EUR 62 miljoni), viena iemaksa 2003. gadā (EUR 297,5 miljoni) un viena iemaksa 2006. gadā (EUR 40 miljoni); |
| --- | --- |

3)

kapitāla palielināšana: divas iemaksas 1997. gadā (EUR 62 miljoni), viena iemaksa 2003. gadā (EUR 297,5 miljoni) un viena iemaksa 2006. gadā (EUR 40 miljoni);

| 4) | atbrīvojumi no nodokļiem: atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa, zemes nodokļa un citiem netiešiem un vietējiem nodokļiem; |
| --- | --- |

4)

atbrīvojumi no nodokļiem: atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa, zemes nodokļa un citiem netiešiem un vietējiem nodokļiem;

| 5) | ēku nodošana: 1992. gadā uzņēmumam DPLP nodeva 63 ēkas, kuru vērtība bija EUR 112,2 miljoni; |
| --- | --- |

5)

ēku nodošana: 1992. gadā uzņēmumam DPLP nodeva 63 ēkas, kuru vērtība bija EUR 112,2 miljoni;

| 6) | garantija, kuru valsts 2004. gadā piešķīra EUR 100 miljonu aizdevumam un par kuru uzņēmumam bija jāmaksā garantijas prēmija ar 0,25 % likmi. |
| --- | --- |

6)

garantija, kuru valsts 2004. gadā piešķīra EUR 100 miljonu aizdevumam un par kuru uzņēmumam bija jāmaksā garantijas prēmija ar 0,25 % likmi.

2.2.2.1.   Pensiju izmaksas uzņemšanās

| (25) | Régie des postes 1992. gadā likuma ceļā tika pārveidots par neatkarīgu publisku uzņēmumu ar nosaukumu “De Post – La Poste”. Kā Régie des postes tiesību un pienākumu likumiskais pārņēmējs DPLP pārņēma tās aktīvus un personālu. Šie notikumi būtiski izmainīja uzņēmuma modeli.






  1. | Régie des postes atradās kompetentā ministra pakļautībā un tiešā vadībā, taču DPLP vadību uzņēmās tā valde un pārvaldības komiteja, tādējādi valsts kompetencē palika tikai uzraudzīt, lai tiktu ievērotas tiesību normas un pārvaldības līgums (16). |
| --- | --- | --- |

(25)

Régie des postes 1992. gadā likuma ceļā tika pārveidots par neatkarīgu publisku uzņēmumu ar nosaukumu “De Post – La Poste”. Kā Régie des postes tiesību un pienākumu likumiskais pārņēmējs DPLP pārņēma tās aktīvus un personālu. Šie notikumi būtiski izmainīja uzņēmuma modeli.

1.

Régie des postes atradās kompetentā ministra pakļautībā un tiešā vadībā, taču DPLP vadību uzņēmās tā valde un pārvaldības komiteja, tādējādi valsts kompetencē palika tikai uzraudzīt, lai tiktu ievērotas tiesību normas un pārvaldības līgums (16).

| 2. | Būtībā DPLP pats bija atbildīgs par savu finansiālo stabilitāti, taču Régie des postes gada budžetu sagatavoja kompetentais ministrs, kurš to kā savas ministrijas budžeta pielikumu iesniedza Parlamentam apstiprināšanai. |
| --- | --- |

2.

Būtībā DPLP pats bija atbildīgs par savu finansiālo stabilitāti, taču Régie des postes gada budžetu sagatavoja kompetentais ministrs, kurš to kā savas ministrijas budžeta pielikumu iesniedza Parlamentam apstiprināšanai.

| (26) | Līdz ar to 1992. gadā DPLP pārņēma 43 747 ierēdņus, kā arī tiem pienākošos tiesisko aizsardzību attiecībā uz nodrošinātu darbu, pensiju un atalgojumu (1991. gada 21. marta likuma 33. pants). |
| --- | --- |

(26)

Līdz ar to 1992. gadā DPLP pārņēma 43 747 ierēdņus, kā arī tiem pienākošos tiesisko aizsardzību attiecībā uz nodrošinātu darbu, pensiju un atalgojumu (1991. gada 21. marta likuma 33. pants).

| (27) | DPLP 2008. gadā nodarbināja aptuveni 23 500 štata darbinieku (kuru statuss līdzinājās ierēdņu statusam), kas, kā turpmāk norādīts, veidoja gandrīz divas trešdaļas no kopējā personāla.

  1.   attēls


  Nodarbinātības veidi DPLP |
| --- | --- |

(27)

DPLP 2008. gadā nodarbināja aptuveni 23 500 štata darbinieku (kuru statuss līdzinājās ierēdņu statusam), kas, kā turpmāk norādīts, veidoja gandrīz divas trešdaļas no kopējā personāla.

1.   attēls

Nodarbinātības veidi DPLP

Image

| (28) | No 1972. gada līdz 1996. gadam pensijas izmaksāja saskaņā ar paaudžu solidaritātes principu. Saskaņā ar šo principu DPLP valstij atmaksāja to pensiju kopsummu, kuru valsts bija izmaksājusi pensionētajiem ierēdņiem (17) saskaņā ar šo ierēdņu pensiju tiesībām, kas iegūtas kopš 1972. gada, kad Beļģijas La Poste kļuva par atsevišķu ekonomisku vienību valsts sistēmā (Régie des postes). |
| --- | --- |

(28)

No 1972. gada līdz 1996. gadam pensijas izmaksāja saskaņā ar paaudžu solidaritātes principu. Saskaņā ar šo principu DPLP valstij atmaksāja to pensiju kopsummu, kuru valsts bija izmaksājusi pensionētajiem ierēdņiem (17) saskaņā ar šo ierēdņu pensiju tiesībām, kas iegūtas kopš 1972. gada, kad Beļģijas La Poste kļuva par atsevišķu ekonomisku vienību valsts sistēmā (Régie des postes).

| (29) | Līdz 1997. gada pensiju reformai pensiju finansēšanas sistēmā neveica nekādas izmaiņas. Reformas rezultātā pensiju sistēmas pirmo līmeni, ko piemēro DPLP štata darbiniekiem, pielīdzināja privātajam sektoram: sākot ar 1997. gadu, DPLP bija jāveic pensiju iemaksas ONSS (Valsts sociālās apdrošināšanas birojs), kas atbilst 8,86 % no izmaksāto algu apjoma. |
| --- | --- |

(29)

Līdz 1997. gada pensiju reformai pensiju finansēšanas sistēmā neveica nekādas izmaiņas. Reformas rezultātā pensiju sistēmas pirmo līmeni, ko piemēro DPLP štata darbiniekiem, pielīdzināja privātajam sektoram: sākot ar 1997. gadu, DPLP bija jāveic pensiju iemaksas ONSS (Valsts sociālās apdrošināšanas birojs), kas atbilst 8,86 % no izmaksāto algu apjoma.

| (30) | Līdztekus tam valsts piekrita uzņemties DPLP pensiju saistības EUR 3,8 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

(30)

Līdztekus tam valsts piekrita uzņemties DPLP pensiju saistības EUR 3,8 miljardu apmērā.

2.2.2.2.   Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma īstenošanas izmaksu ikgadēja kompensācija

| (31) | Katrā līgumā paredzēja ikgadēju kompensāciju, ko valsts izmaksā attiecīgajā līgumā noteikto sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu īstenošanai. |
| --- | --- |

(31)

Katrā līgumā paredzēja ikgadēju kompensāciju, ko valsts izmaksā attiecīgajā līgumā noteikto sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu īstenošanai.

| (32) | Pirmajos trijos līgumos kompensācijas apjomu noteica, pamatojoties uz faktisko starpību starp izdevumiem un ieņēmumiem, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. 4. pārvaldības līgumā paredz izmaksāt nemainīgu kompensāciju, kuru aprēķina, pamatojoties uz plānoto starpību starp DPLP izdevumiem un sabiedrisko pakalpojumu lietotāju radītajiem ieņēmumiem, un kurai pārvaldības līgumos tomēr ir noteikts maksimālais apjoms (18). |
| --- | --- |

(32)

Pirmajos trijos līgumos kompensācijas apjomu noteica, pamatojoties uz faktisko starpību starp izdevumiem un ieņēmumiem, kas radušies, pildot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. 4. pārvaldības līgumā paredz izmaksāt nemainīgu kompensāciju, kuru aprēķina, pamatojoties uz plānoto starpību starp DPLP izdevumiem un sabiedrisko pakalpojumu lietotāju radītajiem ieņēmumiem, un kurai pārvaldības līgumos tomēr ir noteikts maksimālais apjoms (18).

| (33) | Sabiedriskie pakalpojumi, par kuriem saskaņā ar spēkā esošo pārvaldības līgumu (19)
  DPLP ir tiesīgs saņemt kompensāciju no valsts, ir šādi: | Pasta pakalpojumi






  ii) | Dienas laikrakstu piegāde |
| --- | --- | --- | --- |

(33)

Sabiedriskie pakalpojumi, par kuriem saskaņā ar spēkā esošo pārvaldības līgumu (19)
  DPLP ir tiesīgs saņemt kompensāciju no valsts, ir šādi:

Pasta pakalpojumi

ii)

Dienas laikrakstu piegāde

| iii) | Periodikas izdevumu piegāde |
| --- | --- |

iii)

Periodikas izdevumu piegāde

| iv) | Vēlēšanu materiālu piegāde |
| --- | --- |

iv)

Vēlēšanu materiālu piegāde

| v) | Īpaši tarifi bezpeļņas biedrībām |
| --- | --- |

v)

Īpaši tarifi bezpeļņas biedrībām

| vi) | Vēstuļu korespondences sūtījumi, uz ko attiecas bezmaksas sūtījumu režīms (karaliskā korespondence un cita īpaša korespondence) |
| --- | --- |

vi)

Vēstuļu korespondences sūtījumi, uz ko attiecas bezmaksas sūtījumu režīms (karaliskā korespondence un cita īpaša korespondence)

| | Finanšu pakalpojumi






  ix) | Skaidras naudas noguldījumu ieskaitīšana pasta norēķinu kontā |
| --- | --- | --- |

Finanšu pakalpojumi

ix)

Skaidras naudas noguldījumu ieskaitīšana pasta norēķinu kontā

| x) | Naudas pārvadājumu sastādīšana |
| --- | --- |

x)

Naudas pārvadājumu sastādīšana

| xi) | Vecuma un apgādnieka zaudējuma pensiju un invaliditātes pabalstu izmaksa mājās |
| --- | --- |

xi)

Vecuma un apgādnieka zaudējuma pensiju un invaliditātes pabalstu izmaksa mājās

| xiii) | Par ceļu satiksmes pārkāpumiem piešķirto soda naudu un kvīšu pieņemšana un uzskaite |
| --- | --- |

xiii)

Par ceļu satiksmes pārkāpumiem piešķirto soda naudu un kvīšu pieņemšana un uzskaite

| xiv) | Pakalpojumi attiecībā uz makšķerēšanas atļaujām |
| --- | --- |

xiv)

Pakalpojumi attiecībā uz makšķerēšanas atļaujām

| | Pastmarku tirdzniecība






  xv) | Pastmarku tirdzniecība |
| --- | --- | --- |

Pastmarku tirdzniecība

xv)

Pastmarku tirdzniecība

| | Citi sabiedriskie pakalpojumi






  xvi) | Pastnieka sociālā loma |
| --- | --- | --- |

Citi sabiedriskie pakalpojumi

xvi)

Pastnieka sociālā loma

| xx) | Pakalpojumi, ko sniedz valsts iestāžu grāmatvežiem |
| --- | --- |

xx)

Pakalpojumi, ko sniedz valsts iestāžu grāmatvežiem

| xxi) | Tādu zīmogmarku tirdzniecība, kas apliecina valsts nodevas vai soda naudas samaksu |
| --- | --- |

xxi)

Tādu zīmogmarku tirdzniecība, kas apliecina valsts nodevas vai soda naudas samaksu

| (34) | Jāatzīmē, ka saskaņā ar trīs pēdējiem pārvaldības līgumiem (20) par vispārējo pasta pakalpojumu nevar saņemt kompensāciju. Lai gan preses izdevumu piegādi vispārīgi var piedēvēt vispārējam pakalpojumam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīvu 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai (21), Beļģijas iestādes šos īpašos uzdevumus (dienas laikrakstu piegādi un periodikas izdevumu piegādi), par kuriem saskaņā ar pārvaldības līgumiem jāvar saņemt kompensāciju, definēja atbilstīgi kritērijiem, kas tos nošķir no vispārējā pasta pakalpojuma. Minētie kritēriji ir šādi: 1) uzdevuma mērķi, kas sniedzas tālāk par vispārējā pakalpojuma mērķiem; 2) īpaši noteikumi, kas izklāstīti minētajos līgumos; un 3) īpaši cenu politikas nosacījumi, kas atšķiras no tiem, ko piemēro vispārējo pakalpojumu cenu politikai. |
| --- | --- |

(34)

Jāatzīmē, ka saskaņā ar trīs pēdējiem pārvaldības līgumiem (20) par vispārējo pasta pakalpojumu nevar saņemt kompensāciju. Lai gan preses izdevumu piegādi vispārīgi var piedēvēt vispārējam pakalpojumam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 15. decembra Direktīvu 97/67/EK par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai (21), Beļģijas iestādes šos īpašos uzdevumus (dienas laikrakstu piegādi un periodikas izdevumu piegādi), par kuriem saskaņā ar pārvaldības līgumiem jāvar saņemt kompensāciju, definēja atbilstīgi kritērijiem, kas tos nošķir no vispārējā pasta pakalpojuma. Minētie kritēriji ir šādi: 1) uzdevuma mērķi, kas sniedzas tālāk par vispārējā pakalpojuma mērķiem; 2) īpaši noteikumi, kas izklāstīti minētajos līgumos; un 3) īpaši cenu politikas nosacījumi, kas atšķiras no tiem, ko piemēro vispārējo pakalpojumu cenu politikai.

| (35) | Uzdevuma mērķi: Beļģijas iestādes uzskata, ka īpaši svarīgi ir nodrošināt drukātās preses plaša mēroga piegādi visā Beļģijas teritorijā, lai tādējādi palielinātu sabiedrības informētības līmeni un viedokļu dažādību un veicinātu tās līdzdalību politiskajās debatēs. |
| --- | --- |

(35)

Uzdevuma mērķi: Beļģijas iestādes uzskata, ka īpaši svarīgi ir nodrošināt drukātās preses plaša mēroga piegādi visā Beļģijas teritorijā, lai tādējādi palielinātu sabiedrības informētības līmeni un viedokļu dažādību un veicinātu tās līdzdalību politiskajās debatēs.

| (36) | Līgumā nosaka īpašus pakalpojumu sniegšanas noteikumus: kompensējamais preses izdevumu piegādes īpašais pakalpojums, kas jāsniedz DPLP, ir plašāks par klasisko piegādes pakalpojumu, ko ietver vispārējie pakalpojumi. Uz šo īpašo pakalpojumu attiecas vairāki stingri noteikumi par kvalitāti un rezultātiem attiecībā uz piegādes laiku (piemēram, piegādi pirms plkst. 7.30), biežumu, piegādes iespējām, kas pieejamas izdevējiem, izdevējiem sniegto elastību realizācijas apjoma noteikšanai, kā arī pakalpojuma sniegšanas nepārtrauktību (tostarp force majeure gadījumu precīzu definīciju). |
| --- | --- |

(36)

Līgumā nosaka īpašus pakalpojumu sniegšanas noteikumus: kompensējamais preses izdevumu piegādes īpašais pakalpojums, kas jāsniedz DPLP, ir plašāks par klasisko piegādes pakalpojumu, ko ietver vispārējie pakalpojumi. Uz šo īpašo pakalpojumu attiecas vairāki stingri noteikumi par kvalitāti un rezultātiem attiecībā uz piegādes laiku (piemēram, piegādi pirms plkst. 7.30), biežumu, piegādes iespējām, kas pieejamas izdevējiem, izdevējiem sniegto elastību realizācijas apjoma noteikšanai, kā arī pakalpojuma sniegšanas nepārtrauktību (tostarp force majeure gadījumu precīzu definīciju).

| (37) | Īpaša cenu politika: kompensējamā preses izdevumu piegādes uzdevuma tarifus nosaka trīspusējās sarunās (Beļģijas valsts/DPLP/izdevēji) un nav nepieciešams, lai regulēšanas iestāde šos tarifus apstiprinātu, kā tas būtu jādara attiecībā uz vispārējo pasta pakalpojumu tarifiem. Vispārējo pasta pakalpojumu tarifi ir balstīti uz izmaksām, taču kompensējamā preses izdevumu piegādes īpašā uzdevuma tarifi ir ievērojami zemāki, lai tādējādi varētu sasniegt šā uzdevuma mērķus. |
| --- | --- |

(37)

Īpaša cenu politika: kompensējamā preses izdevumu piegādes uzdevuma tarifus nosaka trīspusējās sarunās (Beļģijas valsts/DPLP/izdevēji) un nav nepieciešams, lai regulēšanas iestāde šos tarifus apstiprinātu, kā tas būtu jādara attiecībā uz vispārējo pasta pakalpojumu tarifiem. Vispārējo pasta pakalpojumu tarifi ir balstīti uz izmaksām, taču kompensējamā preses izdevumu piegādes īpašā uzdevuma tarifi ir ievērojami zemāki, lai tādējādi varētu sasniegt šā uzdevuma mērķus.

| (38) | Par 33. apsvērumā minēto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu var saņemt kompensāciju. Katrā pārskata periodā faktiski izmaksātā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu ir šāda:

  1. pārvaldības līgums







  Gads | Summa (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 1992. (22) | 91 720 000 |
| 1993. | 351 327 000 |
| 1994. | 322 138 000 |
| 1995. | 368 308 000 |
| 1996. | 314 205 000 |

(38)

Par 33. apsvērumā minēto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu var saņemt kompensāciju. Katrā pārskata periodā faktiski izmaksātā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu ir šāda:

1. pārvaldības līgums

Gads

Summa (EUR)

1992. (22)

91 720 000

1993.

351 327 000

1994.

322 138 000

1995.

368 308 000

1996.

314 205 000

2. pārvaldības līgums

| Gads | Summa (EUR) |
| --- | --- |
| 1997. | 208 934 000 |
| 1998. | 228 629 000 |
| 1999. | 213 788 000 |
| 2000. | 216 282 000 |
| 2001. | 224 269 000 |
| 2002. | 194 559 000 |

Gads

Summa (EUR)

1997.

208 934 000

1998.

228 629 000

1999.

213 788 000

2000.

216 282 000

2001.

224 269 000

2002.

194 559 000

3. pārvaldības līgums

| Gads | Summa (EUR) |
| --- | --- |
| 2003. | 175 554 000 |
| 2004. | 247 606 000 |
| 2005. | 254 825 000 |

Gads

Summa (EUR)

2003.

175 554 000

2004.

247 606 000

2005.

254 825 000

4. pārvaldības līgums

| Gads | Summa (EUR) |
| --- | --- |
| 2006. | 299 729 000 |
| 2007. | 306 396 000 |
| 2008. | 315 683 000 |
| 2009. | 321 244 000 |
| 2010. | 325 735 000 |

Gads

Summa (EUR)

2006.

299 729 000

2007.

306 396 000

2008.

315 683 000

2009.

321 244 000

2010.

325 735 000

2.2.2.3.   Kapitāla palielināšana

| (39) | Kapitāla palielināšana 1997. gadā: DPLP labā veica divas kapitāla iemaksas, kapitālu kopumā palielinot par EUR 62 miljoniem, bet par veiktajām iemaksām nepaziņoja. Tomēr vēlāk Beļģijas iestādes norādīja, ka veiktās iemaksas faktiski bija kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas DPLP netika izmaksātas paredzētajā laikā, bet tika atliktas uz vēlāku laiku. |
| --- | --- |

(39)

Kapitāla palielināšana 1997. gadā: DPLP labā veica divas kapitāla iemaksas, kapitālu kopumā palielinot par EUR 62 miljoniem, bet par veiktajām iemaksām nepaziņoja. Tomēr vēlāk Beļģijas iestādes norādīja, ka veiktās iemaksas faktiski bija kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas DPLP netika izmaksātas paredzētajā laikā, bet tika atliktas uz vēlāku laiku.

| (40) | Kapitāla palielināšana 2003. gadā: Beļģijas iestādes DPLP kapitālu palielināja par EUR 297,5 miljoniem. Beļģijas iestādes apgalvo, ka šo kapitāla iemaksu veica apstākļos, kas ir pieņemami privātam ieguldītājam, kas darbojas parastos tirgus ekonomikas apstākļos, un ka saskaņā ar tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja principu šāda iemaksa nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(40)

Kapitāla palielināšana 2003. gadā: Beļģijas iestādes DPLP kapitālu palielināja par EUR 297,5 miljoniem. Beļģijas iestādes apgalvo, ka šo kapitāla iemaksu veica apstākļos, kas ir pieņemami privātam ieguldītājam, kas darbojas parastos tirgus ekonomikas apstākļos, un ka saskaņā ar tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja principu šāda iemaksa nav valsts atbalsts.

| (41) | Kapitāla palielināšana 2006. gadā: Beļģijas iestādes vēlreiz palielināja DPLP kapitālu, veicot iemaksu EUR 40 miljonu apmērā. Beļģijas iestādes apgalvo, ka kapitāla iemaksa atbilda tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja principam, jo šo iemaksu veica saskaņā ar nosacījumiem, kas ir identiski (pari passu) tiem, ko piemēro privātiem ieguldītājiem. |
| --- | --- |

(41)

Kapitāla palielināšana 2006. gadā: Beļģijas iestādes vēlreiz palielināja DPLP kapitālu, veicot iemaksu EUR 40 miljonu apmērā. Beļģijas iestādes apgalvo, ka kapitāla iemaksa atbilda tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja principam, jo šo iemaksu veica saskaņā ar nosacījumiem, kas ir identiski (pari passu) tiem, ko piemēro privātiem ieguldītājiem.

2.2.2.4.   Atbrīvojumi no nodokļiem:

| (42) | Līdz 2005. gada 31. decembrimDPLP bija atbrīvots no uzņēmuma ienākuma nodokļa. |
| --- | --- |

(42)

Līdz 2005. gada 31. decembrimDPLP bija atbrīvots no uzņēmuma ienākuma nodokļa.

| (43) | Laika posmā, uz kuru attiecas izmeklēšana, DPLP bija atbrīvots no zemes nodokļa par ēkām, ko tas izmantoja sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, tādējādi ik gadu uzņēmums ietaupīja EUR [...] (23) līdz EUR [...]. Ja uzņēmums šo nodoklis būtu maksājis, to produktu (sabiedriskie pakalpojumi un komercprodukti) izmaksas, kurus nodrošina, izmantojot šīs ēkas, būtu bijušas proporcionāli augstākas. |
| --- | --- |

(43)

Laika posmā, uz kuru attiecas izmeklēšana, DPLP bija atbrīvots no zemes nodokļa par ēkām, ko tas izmantoja sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, tādējādi ik gadu uzņēmums ietaupīja EUR [...] (23) līdz EUR [...]. Ja uzņēmums šo nodoklis būtu maksājis, to produktu (sabiedriskie pakalpojumi un komercprodukti) izmaksas, kurus nodrošina, izmantojot šīs ēkas, būtu bijušas proporcionāli augstākas.

| (44) | DPLP ir atbrīvots arī no citiem netiešiem un vietējiem nodokļiem. Beļģijas iestādes šā atbrīvojuma radīto priekšrocību nevar precīzi noteikt, taču norāda, ka šis pasākums ietilpst de minimis noteikumu piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

(44)

DPLP ir atbrīvots arī no citiem netiešiem un vietējiem nodokļiem. Beļģijas iestādes šā atbrīvojuma radīto priekšrocību nevar precīzi noteikt, taču norāda, ka šis pasākums ietilpst de minimis noteikumu piemērošanas jomā.

| (45) | Nodokļu atbrīvojumus piemēroja jau pirms 1958. gada, kad stājās spēkā EK līgums, un to nosacījumi nav būtiski mainīti. Lai gan 2005. gada 31. decembrī atcēla atbrīvojumu no uzņēmuma ienākuma nodokļa, abi pārējie nodokļu atbrīvojumi joprojām ir spēkā. |
| --- | --- |

(45)

Nodokļu atbrīvojumus piemēroja jau pirms 1958. gada, kad stājās spēkā EK līgums, un to nosacījumi nav būtiski mainīti. Lai gan 2005. gada 31. decembrī atcēla atbrīvojumu no uzņēmuma ienākuma nodokļa, abi pārējie nodokļu atbrīvojumi joprojām ir spēkā.

2.2.2.5.   Ēku nodošana

| (46) | Beļģijas valsts 1992. gadā DPLP nodeva 63 ēkas, par to nesaņemot atlīdzību (24). DPLP šīs ēkas izmantoja jau pirms tam, kaut arī tad tās vēl juridiski piederēja valstij. Šo īpašumu kopējā vērtība bija EUR 112,2 miljoni (25). Šīs ēkas nebija iekļautas sākotnējos pamatlīdzekļos, kuriem tās pievienoja vēlāk un kurus 1971. gadā, La Poste, kļūstot par neatkarīgu valsts struktūrvienību (“Régie des postes”), nodalīja no valstij piederošajiem līdzekļiem. Régie des postes jau likumīgi piederēja aktīvi, kas bija iekļauti tās bilancē. Šīs papildu ēkas, ko nodeva 1992. gadā, bija paredzētas, lai kompensētu pensiju izmaksas, par kurām Régie des postes, kļūstot par neatkarīgu publisku uzņēmumu, kļuva atbildīgs DPLP. |
| --- | --- |

(46)

Beļģijas valsts 1992. gadā DPLP nodeva 63 ēkas, par to nesaņemot atlīdzību (24). DPLP šīs ēkas izmantoja jau pirms tam, kaut arī tad tās vēl juridiski piederēja valstij. Šo īpašumu kopējā vērtība bija EUR 112,2 miljoni (25). Šīs ēkas nebija iekļautas sākotnējos pamatlīdzekļos, kuriem tās pievienoja vēlāk un kurus 1971. gadā, La Poste, kļūstot par neatkarīgu valsts struktūrvienību (“Régie des postes”), nodalīja no valstij piederošajiem līdzekļiem. Régie des postes jau likumīgi piederēja aktīvi, kas bija iekļauti tās bilancē. Šīs papildu ēkas, ko nodeva 1992. gadā, bija paredzētas, lai kompensētu pensiju izmaksas, par kurām Régie des postes, kļūstot par neatkarīgu publisku uzņēmumu, kļuva atbildīgs DPLP.

| (47) | Beļģijas iestādes uzsver, ka šo ēku nodošana bija saistīta tikai un vienīgi ar valsts līdzekļu iekšēju pārstrukturēšanu un nedeva nekādas priekšrocības. Tās apgalvo, ka Beļģijas La Poste (un līdz ar to arī Régie des postes) šīs ēkas izmantoja, jau pirms tas kļuva par DPLP 1992. gadā. |
| --- | --- |

(47)

Beļģijas iestādes uzsver, ka šo ēku nodošana bija saistīta tikai un vienīgi ar valsts līdzekļu iekšēju pārstrukturēšanu un nedeva nekādas priekšrocības. Tās apgalvo, ka Beļģijas La Poste (un līdz ar to arī Régie des postes) šīs ēkas izmantoja, jau pirms tas kļuva par DPLP 1992. gadā.

2.2.2.6.   Valsts garantija

| (48) | DPLP bija iespēja saņemt valsts garantiju aizņēmumiem, par to maksājot garantijas prēmiju ar 0,25 % likmi. |
| --- | --- |

(48)

DPLP bija iespēja saņemt valsts garantiju aizņēmumiem, par to maksājot garantijas prēmiju ar 0,25 % likmi.

| (49) | Laikposmā, uz kuru attiecas izmeklēšana, DPLP šo valsts garantiju izmantoja tikai vienu reizi – Eiropas Investīciju bankas (EIB) piešķirtajam aizdevumam EUR 100 miljonu apmērā. Saskaņā ar nolīgumu, ko 2004. gada 22. decembrī parakstīja DPLP un EIB, DPLP varēja izmantot EIB piešķirto kredītlīniju līdz 2008. gada 10. jūnijam. DPLP to izmantoja un 2007. gada 8. novembrī pieprasīja EUR 100 miljonu aizdevumu, ko faktiski saņēma 2007. gada 5. decembrī. DPLP apņēmās aizdevumu atmaksāt 11 vienādos ikgadējos maksājumos, ik gadu veicot maksājumu aptuveni EUR 9,09 miljonu apmērā. Pirmais maksājums ir jāveic 2012. gada 5. decembrī un pēdējais – 2022. gada 5. decembrī. Procentu maksājumi ir jāveic reizi ceturksnī (5. decembrī, 5. martā, 5. jūnijā un 5. septembrī). Procentu likmi nosaka saskaņā ar trīs mēnešu termiņa EURIBOR likmi, no kuras atņem 37 bāzes punktus. |
| --- | --- |

(49)

Laikposmā, uz kuru attiecas izmeklēšana, DPLP šo valsts garantiju izmantoja tikai vienu reizi – Eiropas Investīciju bankas (EIB) piešķirtajam aizdevumam EUR 100 miljonu apmērā. Saskaņā ar nolīgumu, ko 2004. gada 22. decembrī parakstīja DPLP un EIB, DPLP varēja izmantot EIB piešķirto kredītlīniju līdz 2008. gada 10. jūnijam. DPLP to izmantoja un 2007. gada 8. novembrī pieprasīja EUR 100 miljonu aizdevumu, ko faktiski saņēma 2007. gada 5. decembrī. DPLP apņēmās aizdevumu atmaksāt 11 vienādos ikgadējos maksājumos, ik gadu veicot maksājumu aptuveni EUR 9,09 miljonu apmērā. Pirmais maksājums ir jāveic 2012. gada 5. decembrī un pēdējais – 2022. gada 5. decembrī. Procentu maksājumi ir jāveic reizi ceturksnī (5. decembrī, 5. martā, 5. jūnijā un 5. septembrī). Procentu likmi nosaka saskaņā ar trīs mēnešu termiņa EURIBOR likmi, no kuras atņem 37 bāzes punktus.

3.   TO IEMESLU APRAKSTS, KĀ REZULTĀTĀ 2009. GADĀ TIKA UZSĀKTA IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRA

| (50) | Pamatojoties uz spriedumu Altmark lietā (26), Komisija uzskatīja, ka iepriekšminētās kompensācijas, kas kopš 1992. gada izmaksātas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kā arī atbrīvojumus no nodokļiem, kapitāla iemaksas, valsts garantiju un ēku nodošanu var uzskatīt par atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(50)

Pamatojoties uz spriedumu Altmark lietā (26), Komisija uzskatīja, ka iepriekšminētās kompensācijas, kas kopš 1992. gada izmaksātas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kā arī atbrīvojumus no nodokļiem, kapitāla iemaksas, valsts garantiju un ēku nodošanu var uzskatīt par atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (51) | Valsts atbalstu, kas izpaužas kā tādu izmaksu kompensēšana, kas attiecas uz vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu, var atzīt par saderīgu LESD 106. panta 2. punkta izpratnē, ja šāds atbalsts ir nepieciešams šo pakalpojumu sniegšanai un neietekmē tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Eiropas Savienības interesēm. |
| --- | --- |

(51)

Valsts atbalstu, kas izpaužas kā tādu izmaksu kompensēšana, kas attiecas uz vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu, var atzīt par saderīgu LESD 106. panta 2. punkta izpratnē, ja šāds atbalsts ir nepieciešams šo pakalpojumu sniegšanai un neietekmē tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Eiropas Savienības interesēm.

| (52) | Komisija 2009. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu apsvēra, cik nepieciešami un samērīgi ir DPLP piešķirtie atbalsta pasākumi sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu īstenošanai. |
| --- | --- |

(52)

Komisija 2009. gada lēmumā par procedūras uzsākšanu apsvēra, cik nepieciešami un samērīgi ir DPLP piešķirtie atbalsta pasākumi sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu īstenošanai.

| (53) | Attiecībā uz kompensācijas pārmaksas aprēķinu saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu Komisija uzskatīja, ka, pārbaudot, vai sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi netiek pārmērīgi kompensēti, visas izmaksas un ieņēmumi, kas ir saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, tika ņemti vērā. Attiecībā uz šo aprēķinu jāpārbauda, cik stabila ir uzskaites sistēma, ko pielieto, nosakot izmaksas, kas attiecināmas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, kā arī jāņem vērā visas sabiedrisko pakalpojumu tīrās izmaksas un sniegtais papildu atbalsts neatkarīgi no tā veida. |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz kompensācijas pārmaksas aprēķinu saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu Komisija uzskatīja, ka, pārbaudot, vai sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi netiek pārmērīgi kompensēti, visas izmaksas un ieņēmumi, kas ir saistīti ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, tika ņemti vērā. Attiecībā uz šo aprēķinu jāpārbauda, cik stabila ir uzskaites sistēma, ko pielieto, nosakot izmaksas, kas attiecināmas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, kā arī jāņem vērā visas sabiedrisko pakalpojumu tīrās izmaksas un sniegtais papildu atbalsts neatkarīgi no tā veida.

| (54) | Attiecībā uz ierēdņu pensiju finansēšanu par valsts līdzekļiem Komisija izskatīja, cik lielā mērā situācija, kādā DPLP nonāca, valstij uzņemoties tā pensiju saistības, ir pielīdzināma konkurentu situācijai attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz ierēdņu pensiju finansēšanu par valsts līdzekļiem Komisija izskatīja, cik lielā mērā situācija, kādā DPLP nonāca, valstij uzņemoties tā pensiju saistības, ir pielīdzināma konkurentu situācijai attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām.

| (55) | Saskaņā ar Komisijas pieeju, pieņemot lēmumu par Francijas La Poste strādājošo ierēdņu pensiju izmaksu finansēšanu par valsts līdzekļiem (27), bija jāpārbauda, vai šis pasākums ir saderīgs LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē, un tādējādi jānosaka, cik lielā mērā DPLP sociālās apdrošināšanas izmaksas, ko uzņēmums maksāja pēc tam, kad valsts uzņēmās tā pensiju saistības, ir pielīdzināmas DPLP konkurentu sociālās apdrošināšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar Komisijas pieeju, pieņemot lēmumu par Francijas La Poste strādājošo ierēdņu pensiju izmaksu finansēšanu par valsts līdzekļiem (27), bija jāpārbauda, vai šis pasākums ir saderīgs LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē, un tādējādi jānosaka, cik lielā mērā DPLP sociālās apdrošināšanas izmaksas, ko uzņēmums maksāja pēc tam, kad valsts uzņēmās tā pensiju saistības, ir pielīdzināmas DPLP konkurentu sociālās apdrošināšanas izmaksām.

4.   IEINTERESĒTO OPERSONU PIEZĪMES

4.1.   VFP UN PRODIPRESSE PIEZĪMES

| (56) | VFP un Prodipresse savas piezīmes par DPLP īstenoto preses izdevumu piegādes shēmu iesniedza 2009. gada 28. augustā. |
| --- | --- |

(56)

VFP un Prodipresse savas piezīmes par DPLP īstenoto preses izdevumu piegādes shēmu iesniedza 2009. gada 28. augustā.

| (57) | Saskaņā ar savu iepriekš iesniegto sūdzību VFP un Prodipresse uzsvēra konkurences izkropļojumus, ko ir izraisījuši zemie tarifi, ko DPLP piemēro par preses izdevumu piegādi, tādējādi neļaujot pārējiem tirgus dalībniekiem nekādi konkurēt. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar savu iepriekš iesniegto sūdzību VFP un Prodipresse uzsvēra konkurences izkropļojumus, ko ir izraisījuši zemie tarifi, ko DPLP piemēro par preses izdevumu piegādi, tādējādi neļaujot pārējiem tirgus dalībniekiem nekādi konkurēt.

| (58) | Tās norādīja, ka DPLP piemērotās cenas noteica trīspusējās sarunās starp DPLP, izdevējiem un valsti. Tās apgalvo, ka, izmaksājot kompensācijas par VTNP, valsts kompensē zaudējumus, kas DPLP rodas, sniedzot pakalpojumus par cenu, kas ir zem tirgus cenas. DPLP ir šī atbalsta tiešais labuma guvējs, bet arī dienas laikrakstu izdevēji no tā gūst netiešu labumu. |
| --- | --- |

(58)

Tās norādīja, ka DPLP piemērotās cenas noteica trīspusējās sarunās starp DPLP, izdevējiem un valsti. Tās apgalvo, ka, izmaksājot kompensācijas par VTNP, valsts kompensē zaudējumus, kas DPLP rodas, sniedzot pakalpojumus par cenu, kas ir zem tirgus cenas. DPLP ir šī atbalsta tiešais labuma guvējs, bet arī dienas laikrakstu izdevēji no tā gūst netiešu labumu.

| (59) | VFP un Prodipresse uzskata, ka valsts, iespējams, pārmērīgi kompensē DPLP īstenoto preses izdevumu piegādes shēmu, tādējādi ļaujot DPLP liekos līdzekļus novirzīt pārējo darbību finansēšanai. |
| --- | --- |

(59)

VFP un Prodipresse uzskata, ka valsts, iespējams, pārmērīgi kompensē DPLP īstenoto preses izdevumu piegādes shēmu, tādējādi ļaujot DPLP liekos līdzekļus novirzīt pārējo darbību finansēšanai.

4.2.   BEĻĢIJAS DIENAS LAIKRAKSTU IZDEVĒJU ASOCIĀCIJAS PIEZĪMES

| (60) | Beļģijas dienas laikrakstu izdevēju asociācija piezīmes iesniedza 2009. gada 28. augustā. Tā uzsvēra, cik nozīmīga demokrātijas un vienlīdzības ziņā ir efektīva sistēma, ar ko visā Beļģijas teritorijā piegādāt dienas laikrakstus par vienādām un pieņemamām cenām tā, lai abonenti tos saņemtu jau agri no rīta. |
| --- | --- |

(60)

Beļģijas dienas laikrakstu izdevēju asociācija piezīmes iesniedza 2009. gada 28. augustā. Tā uzsvēra, cik nozīmīga demokrātijas un vienlīdzības ziņā ir efektīva sistēma, ar ko visā Beļģijas teritorijā piegādāt dienas laikrakstus par vienādām un pieņemamām cenām tā, lai abonenti tos saņemtu jau agri no rīta.

4.3.   DEUTSCHE POST AG UN DHL INTERNATIONAL PIEZĪMES

| (61) | Deutsche Post AG un DHL International savas piezīmes iesniedza 2009. gada 28. augustā. Tie uzsvēra, ka ir jāizskata to pensiju saistību uzņemšanās, par kurām ir atbildīgs DPLP, un jo īpaši jāpārliecinās par šā pasākuma saderību ar iepriekšējo praksi, jāpārbauda kapitāla iemaksu saderība ar tirgu, jāpārbauda izmaksu sadales saderība ar Chronopost lietu un, visbeidzot, jāpārbauda ēku nodošana. |
| --- | --- |

(61)

Deutsche Post AG un DHL International savas piezīmes iesniedza 2009. gada 28. augustā. Tie uzsvēra, ka ir jāizskata to pensiju saistību uzņemšanās, par kurām ir atbildīgs DPLP, un jo īpaši jāpārliecinās par šā pasākuma saderību ar iepriekšējo praksi, jāpārbauda kapitāla iemaksu saderība ar tirgu, jāpārbauda izmaksu sadales saderība ar Chronopost lietu un, visbeidzot, jāpārbauda ēku nodošana.

4.4.   BELGISCHE DISTRIBUTIEDIENST NV/BELGIQUE DIFFUSION SA PIEZĪMES

| (62) | Belgische Distributiedienst NV/Belgique Diffusion SA (“BD”), kas pieder TNT grupai, savas piezīmes iesniedza 2009. gada 28. augustā. BD un DPLP, jo īpaši Deltamedia, DPLP meitassabiedrība, kas ir atbildīga par preses izdevumu piegādi, konkurē periodikas izdevumu un dienas laikrakstu piegādes tirgū. Saskaņā ar savu iepriekš iesniegto sūdzību BD uzsvēra, ka DPLP dienas laikrakstus izplata par cenām, kas ir zemākas par BD cenām. BD apgalvo, ka DPLP zaudējumus finansē ar valsts subsīdijām. DPLP zemās cenas apgrūtina jebkādas iespējas konkurēt ar šo uzņēmumu. |
| --- | --- |

(62)

Belgische Distributiedienst NV/Belgique Diffusion SA (“BD”), kas pieder TNT grupai, savas piezīmes iesniedza 2009. gada 28. augustā. BD un DPLP, jo īpaši Deltamedia, DPLP meitassabiedrība, kas ir atbildīga par preses izdevumu piegādi, konkurē periodikas izdevumu un dienas laikrakstu piegādes tirgū. Saskaņā ar savu iepriekš iesniegto sūdzību BD uzsvēra, ka DPLP dienas laikrakstus izplata par cenām, kas ir zemākas par BD cenām. BD apgalvo, ka DPLP zaudējumus finansē ar valsts subsīdijām. DPLP zemās cenas apgrūtina jebkādas iespējas konkurēt ar šo uzņēmumu.

| (63) | BD apgalvo, ka DPLP ir pārkāpis Padomes 1992. gada 18. jūnija Direktīvu 92/50/EEK par procedūru koordinēšanu valsts pakalpojumu līgumu piešķiršanai (28), kā arī Direktīvas 97/67/EK 7. pantu. BD arī izvērtēja, vai pastāv atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, un to, vai VTNP izmaksu kompensācija ir saderīga LESD 106. panta 2. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(63)

BD apgalvo, ka DPLP ir pārkāpis Padomes 1992. gada 18. jūnija Direktīvu 92/50/EEK par procedūru koordinēšanu valsts pakalpojumu līgumu piešķiršanai (28), kā arī Direktīvas 97/67/EK 7. pantu. BD arī izvērtēja, vai pastāv atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, un to, vai VTNP izmaksu kompensācija ir saderīga LESD 106. panta 2. punkta izpratnē.

| (64) | BD apskatīja to, vai dienas laikrakstu piegādi var uzskatīt par VTNP, ņemot vērā, ka vairākumā dalībvalstu šī ir konkurencei atvērta darbība, kuras īstenošanā pasta operators neiesaistās. |
| --- | --- |

(64)

BD apskatīja to, vai dienas laikrakstu piegādi var uzskatīt par VTNP, ņemot vērā, ka vairākumā dalībvalstu šī ir konkurencei atvērta darbība, kuras īstenošanā pasta operators neiesaistās.

| (65) | BD apsvēra arī to, vai piemērotākais līdzeklis, ar ko atbalstīt dienas laikrakstu piegādi, būtu subsīdija, kas paredzēta tikai pasta operatoram, vai atbalsts izdevējiem, kas līdz ar to piegādes pakalpojumus varētu saņemt brīva tirgus apstākļos, tādējādi ļaujot savstarpēji konkurēt dažādiem šo pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(65)

BD apsvēra arī to, vai piemērotākais līdzeklis, ar ko atbalstīt dienas laikrakstu piegādi, būtu subsīdija, kas paredzēta tikai pasta operatoram, vai atbalsts izdevējiem, kas līdz ar to piegādes pakalpojumus varētu saņemt brīva tirgus apstākļos, tādējādi ļaujot savstarpēji konkurēt dažādiem šo pakalpojumu sniedzējiem.

| (66) | BD apskatīja to, cik pamatotas ir izmaksas un cik svarīgi būtu apstiprināt DPLP uzticēto dienas laikrakstu piegādes uzdevumu. BD uzskata, ka DPLP izmaksas ir daudz augstākas par pārējo operatoru izmaksām un ka tādēļ DPLP ir nepieciešamas lielāka subsīdijas. Tādā gadījumā subsīdijas nav ne samērīgas, ne pamatotas. |
| --- | --- |

(66)

BD apskatīja to, cik pamatotas ir izmaksas un cik svarīgi būtu apstiprināt DPLP uzticēto dienas laikrakstu piegādes uzdevumu. BD uzskata, ka DPLP izmaksas ir daudz augstākas par pārējo operatoru izmaksām un ka tādēļ DPLP ir nepieciešamas lielāka subsīdijas. Tādā gadījumā subsīdijas nav ne samērīgas, ne pamatotas.

| (67) | Visbeidzot, BD uzskata, ka DPLP izmaksas, kuras uzņēmās valsts, varētu ietvert ieguldījumu izmaksas, kas nav nepieciešamas VTNP sniegšanai, ņemot vērā to, ka DPLP varēja izmantot citiem pakalpojumiem paredzētās infrastruktūras. Iespējams, ka arī komercproduktu reklāmas kampaņas finansēja, izmantojot valsts subsīdiju. |
| --- | --- |

(67)

Visbeidzot, BD uzskata, ka DPLP izmaksas, kuras uzņēmās valsts, varētu ietvert ieguldījumu izmaksas, kas nav nepieciešamas VTNP sniegšanai, ņemot vērā to, ka DPLP varēja izmantot citiem pakalpojumiem paredzētās infrastruktūras. Iespējams, ka arī komercproduktu reklāmas kampaņas finansēja, izmantojot valsts subsīdiju.

5.   BEĻĢIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES

5.1.   BEĻĢIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES PAR PENSIJU IZMAKSU UZŅEMŠANOS

| (68) | Beļģijas iestādes uzsver, ka saskaņā ar pieeju Combus lietā (29) pensiju saistību uzņemšanās nav valsts atbalsts, jo tādējādi Beļģijas La Poste atbrīvo no pārmērīgām izmaksām un nevis samazina izmaksas, ko parasti sedz no uzņēmuma budžeta. |
| --- | --- |

(68)

Beļģijas iestādes uzsver, ka saskaņā ar pieeju Combus lietā (29) pensiju saistību uzņemšanās nav valsts atbalsts, jo tādējādi Beļģijas La Poste atbrīvo no pārmērīgām izmaksām un nevis samazina izmaksas, ko parasti sedz no uzņēmuma budžeta.

| (69) | Šādu pārmērīgu izmaksu pamatā ir augstākas algu izmaksas štata darbinieku dēļ un nepietiekama rīcības brīvība, kas neļauj DPLP pēc saviem ieskatiem samazināt nodarbināto ierēdņu skaitu. |
| --- | --- |

(69)

Šādu pārmērīgu izmaksu pamatā ir augstākas algu izmaksas štata darbinieku dēļ un nepietiekama rīcības brīvība, kas neļauj DPLP pēc saviem ieskatiem samazināt nodarbināto ierēdņu skaitu.

| (70) | Beļģijas iestādes nosaka trīs cēloņus, kuru dēļ darbība nav pietiekami elastīga:






  1) | ierēdņiem ir nodrošināts darbs; |
| --- | --- | --- |

(70)

Beļģijas iestādes nosaka trīs cēloņus, kuru dēļ darbība nav pietiekami elastīga:

1)

ierēdņiem ir nodrošināts darbs;

| 2) | nav iekšējas mobilitātes; |
| --- | --- |

2)

nav iekšējas mobilitātes;

| 3) | nav iespējams darbiniekus īslaicīgi atlaist no darba. |
| --- | --- |

3)

nav iespējams darbiniekus īslaicīgi atlaist no darba.

| (71) | Ierēdņiem ir nodrošināts darbs: DPLP uzsver, ka tā štata darbinieki faktiski ir pieņemti darbā uz nenoteiktu laiku. DPLP nevar izbeigt ar štata darbiniekiem noslēgto līgumu darbību, ja vien tam nav būtiska iemesla vai darbinieku sniegums pastāvīgi nav slikts. Pat, ja tā būtu, atlaišana ir jāveic saskaņā ar ļoti stingriem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(71)

Ierēdņiem ir nodrošināts darbs: DPLP uzsver, ka tā štata darbinieki faktiski ir pieņemti darbā uz nenoteiktu laiku. DPLP nevar izbeigt ar štata darbiniekiem noslēgto līgumu darbību, ja vien tam nav būtiska iemesla vai darbinieku sniegums pastāvīgi nav slikts. Pat, ja tā būtu, atlaišana ir jāveic saskaņā ar ļoti stingriem nosacījumiem.

| (72) | Turklāt Conseil d’État (Beļģijas administratīvā tiesa, kuras kompetencē ir štata darbinieki, savukārt līgumdarbinieki ir darba lietu tiesu kompetencē) atbalstīja štata darbiniekus, nosakot stingrus noteikumus attiecībā uz “pamatota atlaišanas iemesla” noteikšanu. Līdz ar to DPLP nevar atlaist savus štata darbiniekus ne saskaņā ar individuālās, ne kolektīvās atlaišanas principiem, kā arī ne ekonomisku, ne tehnisku iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(72)

Turklāt Conseil d’État (Beļģijas administratīvā tiesa, kuras kompetencē ir štata darbinieki, savukārt līgumdarbinieki ir darba lietu tiesu kompetencē) atbalstīja štata darbiniekus, nosakot stingrus noteikumus attiecībā uz “pamatota atlaišanas iemesla” noteikšanu. Līdz ar to DPLP nevar atlaist savus štata darbiniekus ne saskaņā ar individuālās, ne kolektīvās atlaišanas principiem, kā arī ne ekonomisku, ne tehnisku iemeslu dēļ.

| (73) | Tādējādi darba līgumu laušana nav pārvaldības instruments, ar ko pārstrukturēt personāla sastāvu darbības optimizēšanas nolūkos. Arī tas, ka darbiniekus nevar atlaist ekonomisku iemeslu dēļ, ievērojami ierobežo DPLP rīcībā esošos līdzekļus tādu problēmu risināšanai kā nepietiekama mobilitāte vai štata darbinieku algas un pabalsti, kas pārsniedz tirgū esošo algu un pabalstu apmēru. Turklāt štata darbiniekiem nav tiesību pieprasīt, lai tos automātiski pārceltu strādāt valsts pārvaldes iestādēs, un arī DPLP to nevar uzspiest. |
| --- | --- |

(73)

Tādējādi darba līgumu laušana nav pārvaldības instruments, ar ko pārstrukturēt personāla sastāvu darbības optimizēšanas nolūkos. Arī tas, ka darbiniekus nevar atlaist ekonomisku iemeslu dēļ, ievērojami ierobežo DPLP rīcībā esošos līdzekļus tādu problēmu risināšanai kā nepietiekama mobilitāte vai štata darbinieku algas un pabalsti, kas pārsniedz tirgū esošo algu un pabalstu apmēru. Turklāt štata darbiniekiem nav tiesību pieprasīt, lai tos automātiski pārceltu strādāt valsts pārvaldes iestādēs, un arī DPLP to nevar uzspiest.

| (74) | Tādējādi štata darbinieku skaits pamatā var samazināties tikai tad, ja kāds no darba aiziet brīvprātīgi, kas notiek reti, vai citu dabisku iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(74)

Tādējādi štata darbinieku skaits pamatā var samazināties tikai tad, ja kāds no darba aiziet brīvprātīgi, kas notiek reti, vai citu dabisku iemeslu dēļ.

| (75) | Nav iekšējas mobilitātes: papildus tam, ka DPLP nevar samazināt darbinieku skaitu jomās, kurās pieprasījums pēc pakalpojumiem ir krities, arī DPLP iespējas uzņēmuma vajadzībām štata darbiniekus pārcelt uz citām amata vietām uzņēmuma iekšienē ir ļoti ierobežotas. |
| --- | --- |

(75)

Nav iekšējas mobilitātes: papildus tam, ka DPLP nevar samazināt darbinieku skaitu jomās, kurās pieprasījums pēc pakalpojumiem ir krities, arī DPLP iespējas uzņēmuma vajadzībām štata darbiniekus pārcelt uz citām amata vietām uzņēmuma iekšienē ir ļoti ierobežotas.

| (76) | Tādu apstākļu dēļ kā darbinieku valoda, kvalifikācija, darba stāžs un funkcionālā klasifikācija DPLP praktiski nespēj savus darbiniekus, kas strādā jomās, kur vajadzība pēc darbaspēka samazinās, piemēram, tradicionālo pasta sūtījumu skaita samazināšanās dēļ, pārcelt strādāt tādās jomās, kur nav pietiekami darbinieku, jo īpaši pensionēšanās vai pieaugoša pieprasījuma dēļ. |
| --- | --- |

(76)

Tādu apstākļu dēļ kā darbinieku valoda, kvalifikācija, darba stāžs un funkcionālā klasifikācija DPLP praktiski nespēj savus darbiniekus, kas strādā jomās, kur vajadzība pēc darbaspēka samazinās, piemēram, tradicionālo pasta sūtījumu skaita samazināšanās dēļ, pārcelt strādāt tādās jomās, kur nav pietiekami darbinieku, jo īpaši pensionēšanās vai pieaugoša pieprasījuma dēļ.

| (77) | Tas nozīmē, ka, ņemot vērā “statusa” neelastību, DPLP praktiski nespēj savus štata darbiniekus pārcelt uz citām amata vietām atkarībā no uzņēmuma vajadzībām vai izlīdzināt darbinieku skaitu starp jomām, kur to ir par daudz vai par maz. Interesanti, ka, lai apmierinātu vajadzību pēc darbiniekiem jomās, kur to ir par maz, DPLP jāpieņem darbā pagaidu darbinieki vai līgumdarbinieki, nesamazinot pārlieku lielo štata darbinieku skaitu jomās, kur darbinieku ir par daudz. |
| --- | --- |

(77)

Tas nozīmē, ka, ņemot vērā “statusa” neelastību, DPLP praktiski nespēj savus štata darbiniekus pārcelt uz citām amata vietām atkarībā no uzņēmuma vajadzībām vai izlīdzināt darbinieku skaitu starp jomām, kur to ir par daudz vai par maz. Interesanti, ka, lai apmierinātu vajadzību pēc darbiniekiem jomās, kur to ir par maz, DPLP jāpieņem darbā pagaidu darbinieki vai līgumdarbinieki, nesamazinot pārlieku lielo štata darbinieku skaitu jomās, kur darbinieku ir par daudz.

| (78) | Nav iespējams darbiniekus īslaicīgi atlaist no darba: papildus minētajam, ja trūkst darba, DPLP savus štata darbiniekus nevar īslaicīgi atlaist (“ekonomiskais bezdarbs”) kā to var darīt privātie uzņēmēji. |
| --- | --- |

(78)

Nav iespējams darbiniekus īslaicīgi atlaist no darba: papildus minētajam, ja trūkst darba, DPLP savus štata darbiniekus nevar īslaicīgi atlaist (“ekonomiskais bezdarbs”) kā to var darīt privātie uzņēmēji.

| (79) | Augstākas algu izmaksas: 1992. gadā, kad Régie des postes kļuva par neatkarīgu publisku uzņēmumu un to pārdēvēja par DPLP, štata darbinieki saņēma izteikti lielākas algas un pabalstus nekā privātajā sektorā strādājošie līgumdarbinieki. Ņemot vērā to, ka kopš 1992. gada algas automātiski ir palielinātas atkarībā no darba stāža un arodbiedrībām ir ievērojama ietekme, štata darbinieku algas un pabalsti joprojām ir salīdzinoši augstāki. |
| --- | --- |

(79)

Augstākas algu izmaksas: 1992. gadā, kad Régie des postes kļuva par neatkarīgu publisku uzņēmumu un to pārdēvēja par DPLP, štata darbinieki saņēma izteikti lielākas algas un pabalstus nekā privātajā sektorā strādājošie līgumdarbinieki. Ņemot vērā to, ka kopš 1992. gada algas automātiski ir palielinātas atkarībā no darba stāža un arodbiedrībām ir ievērojama ietekme, štata darbinieku algas un pabalsti joprojām ir salīdzinoši augstāki.

| (80) | Papildus tam, ka štata darbiniekiem ir lielākas algas un pabalsti nekā līgumdarbiniekiem, štata darbiniekiem ir arī par četrām līdz vienpadsmit apmaksātām atvaļinājuma dienām vairāk (30), kas palielina DPLP izmaksas. Šie apstākļi, kas raksturo situāciju attiecībā uz štata darbiniekiem, apgrūtināja DPLP spēju pārvaldīt štata darbinieku izmaksas, kas ir ievērojami augstākas par privātajā sektorā strādājošo līgumdarbinieku izmaksām. |
| --- | --- |

(80)

Papildus tam, ka štata darbiniekiem ir lielākas algas un pabalsti nekā līgumdarbiniekiem, štata darbiniekiem ir arī par četrām līdz vienpadsmit apmaksātām atvaļinājuma dienām vairāk (30), kas palielina DPLP izmaksas. Šie apstākļi, kas raksturo situāciju attiecībā uz štata darbiniekiem, apgrūtināja DPLP spēju pārvaldīt štata darbinieku izmaksas, kas ir ievērojami augstākas par privātajā sektorā strādājošo līgumdarbinieku izmaksām.

| (81) | Kopš 1992. gada, kad DPLP pārņēma Régie des postes štata darbiniekus, DPLP vadītāji atzīst, ka šie darbinieki, kuriem ir jāmaksā lielākas algas un ar kuriem nevar brīvi rīkoties darbības uzlabošanas nolūkos, rada strukturāli neizdevīgu stāvokli, ko, pasta pakalpojumu tirgum liberalizējoties, ir arvien grūtāk pārvarēt. Līdz ar to 1998. gadā DPLP pārtrauca pieņemt štatā jaunus darbiniekus. Darbiniekiem aizejot no darba dabisku iemeslu dēļ, galvenokārt aizejot pensijā, to skaits samazinājās līdz 23 538 darbiniekiem 2008. gadā. |
| --- | --- |

(81)

Kopš 1992. gada, kad DPLP pārņēma Régie des postes štata darbiniekus, DPLP vadītāji atzīst, ka šie darbinieki, kuriem ir jāmaksā lielākas algas un ar kuriem nevar brīvi rīkoties darbības uzlabošanas nolūkos, rada strukturāli neizdevīgu stāvokli, ko, pasta pakalpojumu tirgum liberalizējoties, ir arvien grūtāk pārvarēt. Līdz ar to 1998. gadā DPLP pārtrauca pieņemt štatā jaunus darbiniekus. Darbiniekiem aizejot no darba dabisku iemeslu dēļ, galvenokārt aizejot pensijā, to skaits samazinājās līdz 23 538 darbiniekiem 2008. gadā.

| (82) | Kā norādīts zemāk esošajā tabulā štata darbinieku skaita samazināšanās, kas, ņemot vērā šā brīža darbinieku vecumu, galvenokārt ir atkarīga no tā, cik darbinieku no darba aiziet dabisku iemeslu dēļ, ir noritējusi lēni un, visai iespējams, tā turpināsies līdz pat 2030. gadam, kas ir krietni pēc pasta pakalpojumu tirgus pilnīgas liberalizācijas.

  2.   attēls



  DPLP štata darbinieku skaita dinamika |
| --- | --- |

(82)

Kā norādīts zemāk esošajā tabulā štata darbinieku skaita samazināšanās, kas, ņemot vērā šā brīža darbinieku vecumu, galvenokārt ir atkarīga no tā, cik darbinieku no darba aiziet dabisku iemeslu dēļ, ir noritējusi lēni un, visai iespējams, tā turpināsies līdz pat 2030. gadam, kas ir krietni pēc pasta pakalpojumu tirgus pilnīgas liberalizācijas.

2.   attēls

DPLP štata darbinieku skaita dinamika

Image

| (83) | Līdz ar to Beļģijas iestādes uzskata, ka DPLP štata darbinieki ir nopietns traucēklis gan uzņēmuma darbībai, gan izmaksu ziņā attiecībā uz privātuzņēmējiem un ka valsts DPLP ir atbrīvojusi no pārmērīgām izmaksām, kādu nav tā konkurentiem. |
| --- | --- |

(83)

Līdz ar to Beļģijas iestādes uzskata, ka DPLP štata darbinieki ir nopietns traucēklis gan uzņēmuma darbībai, gan izmaksu ziņā attiecībā uz privātuzņēmējiem un ka valsts DPLP ir atbrīvojusi no pārmērīgām izmaksām, kādu nav tā konkurentiem.

| (84) | Beļģijas iestādes uzskata, ka šis pasākums nav atbalsts un ka līdz ar to DPLP gadījumā nav nepieciešams ievērot rīcības modeli, ko Komisija, pamatojoties uz iepriekšējo praksi attiecībā uz pensiju shēmām [EDF
   (31), Francijas La Poste
   (32), Royal Mail
   (33)], ievēroja lēmumā par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(84)

Beļģijas iestādes uzskata, ka šis pasākums nav atbalsts un ka līdz ar to DPLP gadījumā nav nepieciešams ievērot rīcības modeli, ko Komisija, pamatojoties uz iepriekšējo praksi attiecībā uz pensiju shēmām [EDF
   (31), Francijas La Poste
   (32), Royal Mail
   (33)], ievēroja lēmumā par procedūras sākšanu.

| (85) | Tomēr Beļģijas iestādes norāda, ka, ja DPLP gadījumā šādu rīcības modeli īstenotu, tad jāsecina, ka DPLP sociālās apdrošināšanas izmaksu daļa, to izsakot kā procentu no algu izmaksām, ir tāda pati kā konkurentiem. |
| --- | --- |

(85)

Tomēr Beļģijas iestādes norāda, ka, ja DPLP gadījumā šādu rīcības modeli īstenotu, tad jāsecina, ka DPLP sociālās apdrošināšanas izmaksu daļa, to izsakot kā procentu no algu izmaksām, ir tāda pati kā konkurentiem.

5.2.   BEĻĢIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES PAR SABIEDRISKO PAKALPOJUMU IZMAKSU IKGADĒJO KOMPENSĀCIJU

| (86) | Beļģijas iestādes nosūtīja DPLP grāmatvedības datus (34) un izklāstīja DPLP izmaksu uzskaites principus. |
| --- | --- |

(86)

Beļģijas iestādes nosūtīja DPLP grāmatvedības datus (34) un izklāstīja DPLP izmaksu uzskaites principus.

| (87) | Pirmkārt, tās norāda, ka ikgadējā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu nav atbalsts, ciktāl tas ir saskaņā ar spriedumu Altmark lietā. |
| --- | --- |

(87)

Pirmkārt, tās norāda, ka ikgadējā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu nav atbalsts, ciktāl tas ir saskaņā ar spriedumu Altmark lietā.

| (88) | Otrkārt, tās uzsver, ka, ja kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu ir atbalsts, tad tā ir saderīga, jo DPLP tīrās izmaksas, kas uzņēmumam rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus, netiek pārmērīgi kompensētas. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu iesniegtajiem aprēķiniem DPLP izmaksas netiek pietiekami kompensētas. |
| --- | --- |

(88)

Otrkārt, tās uzsver, ka, ja kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu ir atbalsts, tad tā ir saderīga, jo DPLP tīrās izmaksas, kas uzņēmumam rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus, netiek pārmērīgi kompensētas. Saskaņā ar Beļģijas iestāžu iesniegtajiem aprēķiniem DPLP izmaksas netiek pietiekami kompensētas.

| (89) | Visbeidzot, Beļģijas iestādes norāda, ka daži pasākumi ir pastāvošs atbalsts. Tādējādi tas attiecas uz sadaļu par pastāvošajiem atbalstiem (224. un turpmākie apsvērumi). |
| --- | --- |

(89)

Visbeidzot, Beļģijas iestādes norāda, ka daži pasākumi ir pastāvošs atbalsts. Tādējādi tas attiecas uz sadaļu par pastāvošajiem atbalstiem (224. un turpmākie apsvērumi).

5.3.   BEĻĢIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES PAR KAPITĀLA PALIELINĀŠANU

5.3.1.   Kapitāla palielināšana 1997. gadā

| (90) | Beļģijas iestādes 2009. gada 12. augusta vēstulē Komisijai norāda, ka 1997. gadā veiktās kapitāla iemaksas EUR 62 miljonu apmērā būtu jāuzskata par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma kompensāciju, kuras izmaksa bija atlikta uz vēlāku laiku. |
| --- | --- |

(90)

Beļģijas iestādes 2009. gada 12. augusta vēstulē Komisijai norāda, ka 1997. gadā veiktās kapitāla iemaksas EUR 62 miljonu apmērā būtu jāuzskata par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma kompensāciju, kuras izmaksa bija atlikta uz vēlāku laiku.

5.3.2.   Kapitāla palielināšana 2003. un 2006. gadā

| (91) | Beļģijas iestādes apgalvo, ka 2003. un 2006. gadā veikto kapitāla iemaksu pamatā bija stratēģisks plāns (35), kā galīgais mērķis bija uzlabot uzņēmuma konkurētspēju un rentabilitāti, pasta pakalpojumu tirgum pakāpeniski liberalizējoties. |
| --- | --- |

(91)

Beļģijas iestādes apgalvo, ka 2003. un 2006. gadā veikto kapitāla iemaksu pamatā bija stratēģisks plāns (35), kā galīgais mērķis bija uzlabot uzņēmuma konkurētspēju un rentabilitāti, pasta pakalpojumu tirgum pakāpeniski liberalizējoties.

| (92) | Šim stratēģiskajam plānam bija divi galvenie mērķi:






  1) | palielināt ražīgumu, lai nodrošinātu konkurētspēju un rentabilitāti liberalizētākā tirgū; |
| --- | --- | --- |

(92)

Šim stratēģiskajam plānam bija divi galvenie mērķi:

1)

palielināt ražīgumu, lai nodrošinātu konkurētspēju un rentabilitāti liberalizētākā tirgū;

| 2) | tuvināt DPLP tirgus principiem, padarot tā kapitālu pieejamu privātajiem ieguldītājiem, proti, panākt un saglabāt tādu ienesīguma līmeni, kas ir vajadzīgs, lai piesaistītu privātos ieguldītājus un apgūtu uzņēmuma potenciālu rentabilitātes ziņā. |
| --- | --- |

2)

tuvināt DPLP tirgus principiem, padarot tā kapitālu pieejamu privātajiem ieguldītājiem, proti, panākt un saglabāt tādu ienesīguma līmeni, kas ir vajadzīgs, lai piesaistītu privātos ieguldītājus un apgūtu uzņēmuma potenciālu rentabilitātes ziņā.

| (93) | Kapitāla palielināšana 2003. gadā: Beļģijas iestādes uzskata, ka 2003. gadā veiktās kapitāla palielināšanas mērķis bija stiprināt DPLP pašu kapitālu, ņemot vērā ievērojamās finansiālās saistības, ko DPLP uzņēmās, lai uzceltu četrus jaunus šķirošanas centrus, modernizētu esošu centru, optimizētu pasta sūtījumu piegādes braucienus un automatizētu darbību. |
| --- | --- |

(93)

Kapitāla palielināšana 2003. gadā: Beļģijas iestādes uzskata, ka 2003. gadā veiktās kapitāla palielināšanas mērķis bija stiprināt DPLP pašu kapitālu, ņemot vērā ievērojamās finansiālās saistības, ko DPLP uzņēmās, lai uzceltu četrus jaunus šķirošanas centrus, modernizētu esošu centru, optimizētu pasta sūtījumu piegādes braucienus un automatizētu darbību.

| (94) | Turklāt Beļģijas iestādes uzsvēra, ka ieguldītais finansējums nosedza arī personāla izmaksas, kas radās, samazinot darbinieku skaitu priekšlaicīgas pensionēšanās shēmas ietvaros, saīsinot darba laiku un palielinot jauno darbinieku algas. |
| --- | --- |

(94)

Turklāt Beļģijas iestādes uzsvēra, ka ieguldītais finansējums nosedza arī personāla izmaksas, kas radās, samazinot darbinieku skaitu priekšlaicīgas pensionēšanās shēmas ietvaros, saīsinot darba laiku un palielinot jauno darbinieku algas.

| (95) | Šie pasākumi pienācīgi nodrošināja rentabilitātes līmeni, ko sasniedza laika posmā no 2003. gada līdz 2007. gadam un kas atbilst privāto ieguldītāju prasībām. Līdz ar to 2003. gadā, pieņemot lēmumu par kapitāla palielināšanu, Beļģijas valsts kā vienīgais DPLP akcionārs vadījās no peļņas izredzēm, pilnībā ievērojot principu par privātu ieguldītāju, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(95)

Šie pasākumi pienācīgi nodrošināja rentabilitātes līmeni, ko sasniedza laika posmā no 2003. gada līdz 2007. gadam un kas atbilst privāto ieguldītāju prasībām. Līdz ar to 2003. gadā, pieņemot lēmumu par kapitāla palielināšanu, Beļģijas valsts kā vienīgais DPLP akcionārs vadījās no peļņas izredzēm, pilnībā ievērojot principu par privātu ieguldītāju, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos.

| (96) | Turklāt 2009. gada 5. augustā Beļģijas iestādes uzsvēra, ka peļņas prognozes norāda uz to, ka kapitāla palielināšana tika veikta saskaņā ar principu par ieguldītāju, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, jo sagaidāmais ienesīgums bija lielāks par to, ko būtu pieprasījis privātais ieguldītājs. Šīs prognozes bija reālistiskas, jo faktiskā peļņa laika posmā no 2003. gada līdz 2008. gadam bija izteikti lielāka par prognozēto peļņu. |
| --- | --- |

(96)

Turklāt 2009. gada 5. augustā Beļģijas iestādes uzsvēra, ka peļņas prognozes norāda uz to, ka kapitāla palielināšana tika veikta saskaņā ar principu par ieguldītāju, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, jo sagaidāmais ienesīgums bija lielāks par to, ko būtu pieprasījis privātais ieguldītājs. Šīs prognozes bija reālistiskas, jo faktiskā peļņa laika posmā no 2003. gada līdz 2008. gadam bija izteikti lielāka par prognozēto peļņu.

| (97) | Beļģijas iestādes precizēja, ka kapitāla palielināšana 2003. gadā un valsts parādsaistību pret DPLP norakstīšana 2005. gadā nekādi nebija saistītas. Šī parādsaistību norakstīšana, kas norisinājās citā brīdī, bija parasta grāmatvedības darbība, jo valsts bija nepārprotami norādījusi, ka šos parādus DPLP nenomaksās. Galīgās summas, ko norakstīja, pārskatot 2005. gada bilanci, atšķīrās no 2003. gadā veiktajām kapitāla iemaksām un 2002. gada beigās uzkrātajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(97)

Beļģijas iestādes precizēja, ka kapitāla palielināšana 2003. gadā un valsts parādsaistību pret DPLP norakstīšana 2005. gadā nekādi nebija saistītas. Šī parādsaistību norakstīšana, kas norisinājās citā brīdī, bija parasta grāmatvedības darbība, jo valsts bija nepārprotami norādījusi, ka šos parādus DPLP nenomaksās. Galīgās summas, ko norakstīja, pārskatot 2005. gada bilanci, atšķīrās no 2003. gadā veiktajām kapitāla iemaksām un 2002. gada beigās uzkrātajiem zaudējumiem.

| (98) | Kapitāla palielināšana 2006. gadā: Beļģijas iestādes uzsver, ka šī kapitāla palielināšana atbilda tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja principam, jo to veica apstākļos, kas ir līdzvērtīgi (pari passu) tiem, kas attiecas uz privātu ieguldītāju, proti, Post Invest Europe SA, kas ieguldīja EUR 300 miljonus. Valsts un privātais ieguldītājs parakstījās uz jaunām akcijām, tādējādi jaunais ieguldītājs ieguva 50 % “mīnus” vienu akciju, bet valsts paturēja 50 % “plus” vienu akciju (36). |
| --- | --- |

(98)

Kapitāla palielināšana 2006. gadā: Beļģijas iestādes uzsver, ka šī kapitāla palielināšana atbilda tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja principam, jo to veica apstākļos, kas ir līdzvērtīgi (pari passu) tiem, kas attiecas uz privātu ieguldītāju, proti, Post Invest Europe SA, kas ieguldīja EUR 300 miljonus. Valsts un privātais ieguldītājs parakstījās uz jaunām akcijām, tādējādi jaunais ieguldītājs ieguva 50 % “mīnus” vienu akciju, bet valsts paturēja 50 % “plus” vienu akciju (36).

| (99) | Lai noteiktu jaunemitēto akciju cenu, investīciju banka, pie kuras vērsās Beļģijas iestādes, noteica, ka DPLP kopējā vērtība ir EUR [...] līdz [...]. Visbeidzot, valsts atzina, ka uzņēmuma kopējā vērtība pirms kapitāla palielināšanas bija EUR [...]. Beļģijas iestādes atzīst, ka turpmākie DPLP rezultāti pārspēja novērtējuma brīdī izteiktos pieņēmumus. |
| --- | --- |

(99)

Lai noteiktu jaunemitēto akciju cenu, investīciju banka, pie kuras vērsās Beļģijas iestādes, noteica, ka DPLP kopējā vērtība ir EUR [...] līdz [...]. Visbeidzot, valsts atzina, ka uzņēmuma kopējā vērtība pirms kapitāla palielināšanas bija EUR [...]. Beļģijas iestādes atzīst, ka turpmākie DPLP rezultāti pārspēja novērtējuma brīdī izteiktos pieņēmumus.

| (100) | Beļģijas iestādes uzskata, ka, īstenojot stratēģisko plānu, DPLP kļuva vienu no efektīvākajiem pasta operatoriem Eiropā. DPLP ir panācis ievērojamus uzlabojumus rentabilitātes, efektivitātes (37) un kvalitātes ziņā, vienlaicīgi saglabājot pieņemamas cenas patērētājiem. |
| --- | --- |

(100)

Beļģijas iestādes uzskata, ka, īstenojot stratēģisko plānu, DPLP kļuva vienu no efektīvākajiem pasta operatoriem Eiropā. DPLP ir panācis ievērojamus uzlabojumus rentabilitātes, efektivitātes (37) un kvalitātes ziņā, vienlaicīgi saglabājot pieņemamas cenas patērētājiem.

5.4.   BEĻĢIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES PAR ATBRĪVOJUMIEM NO NODOKĻIEM

| (101) | Beļģijas iestādes 2009. gada 12. augusta deklarācijā atzīst, ka līdz 2005. gada 27. decembrimDPLP bija atbrīvots no uzņēmuma ienākuma nodokļa, bet tam bija jāmaksā peļņas nodoklis (proti, juridisko personu ienākuma nodoklis). Tomēr tās uzsver, ka laika posmā no 2003. gada līdz 2005. gadam DPLP no šā atbrīvojuma labumu neguva: būtībā, ja DPLP būtu bijis jāmaksā uzņēmuma ienākuma nodoklis, tas pārnestu iepriekšējo periodu zaudējumus, un līdz ar to šajā periodā uzņēmuma ienākuma nodoklis nebūtu jāmaksā. |
| --- | --- |

(101)

Beļģijas iestādes 2009. gada 12. augusta deklarācijā atzīst, ka līdz 2005. gada 27. decembrimDPLP bija atbrīvots no uzņēmuma ienākuma nodokļa, bet tam bija jāmaksā peļņas nodoklis (proti, juridisko personu ienākuma nodoklis). Tomēr tās uzsver, ka laika posmā no 2003. gada līdz 2005. gadam DPLP no šā atbrīvojuma labumu neguva: būtībā, ja DPLP būtu bijis jāmaksā uzņēmuma ienākuma nodoklis, tas pārnestu iepriekšējo periodu zaudējumus, un līdz ar to šajā periodā uzņēmuma ienākuma nodoklis nebūtu jāmaksā.

| (102) | Turklāt Beļģijas iestādes norāda, ka laika posmā no 2003. gada līdz 2005. gadam DPLP bija jāmaksā peļņas nodoklis EUR 2 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

(102)

Turklāt Beļģijas iestādes norāda, ka laika posmā no 2003. gada līdz 2005. gadam DPLP bija jāmaksā peļņas nodoklis EUR 2 miljonu apmērā.

| (103) | Sākot no 2006. finanšu gada, DPLP bija jāmaksā uzņēmuma ienākuma nodoklis, un tas nevarēja pārnest iepriekšējo periodu zaudējumus. Beļģijas iestādes lēš, ka neizmantotā uzņēmuma ienākuma nodokļa atlaide ir EUR 51,87 miljoni. |
| --- | --- |

(103)

Sākot no 2006. finanšu gada, DPLP bija jāmaksā uzņēmuma ienākuma nodoklis, un tas nevarēja pārnest iepriekšējo periodu zaudējumus. Beļģijas iestādes lēš, ka neizmantotā uzņēmuma ienākuma nodokļa atlaide ir EUR 51,87 miljoni.

| (104) | Līdz ar to tās secina, ka, nemaksājot uzņēmuma ienākuma nodokli pirms 2006. gada, DPLP neto peļņu neguva. |
| --- | --- |

(104)

Līdz ar to tās secina, ka, nemaksājot uzņēmuma ienākuma nodokli pirms 2006. gada, DPLP neto peļņu neguva.

| (105) | Beļģijas iestādes precizē, ka DPLP nav jāmaksā zemes nodoklis par ienākumiem, ko tas gūst no nekustamā īpašuma, ko izmanto, sniedzot pakalpojumus sabiedrības interesēs. |
| --- | --- |

(105)

Beļģijas iestādes precizē, ka DPLP nav jāmaksā zemes nodoklis par ienākumiem, ko tas gūst no nekustamā īpašuma, ko izmanto, sniedzot pakalpojumus sabiedrības interesēs.

| (106) | Tās novērtēja tīro peļņu, ko tādējādi iegūst DPLP, un uzskata, ka tā sedz tikai mazu daļu papildu izmaksu, kas uzņēmumam rodas, pildot saistības, kuras tam paredz uzturēt teritoriāli blīvu pasta iestāžu tīklu un par kurām nepiešķir papildu kompensācijas. |
| --- | --- |

(106)

Tās novērtēja tīro peļņu, ko tādējādi iegūst DPLP, un uzskata, ka tā sedz tikai mazu daļu papildu izmaksu, kas uzņēmumam rodas, pildot saistības, kuras tam paredz uzturēt teritoriāli blīvu pasta iestāžu tīklu un par kurām nepiešķir papildu kompensācijas.

| (107) | Beļģijas iestādes paskaidro, ka DPLP ir atbrīvots no dažiem netiešiem un vietējiem nodokļiem. Tās uzsver, ka šāda atbrīvojuma tīrā ietekme ir niecīga. |
| --- | --- |

(107)

Beļģijas iestādes paskaidro, ka DPLP ir atbrīvots no dažiem netiešiem un vietējiem nodokļiem. Tās uzsver, ka šāda atbrīvojuma tīrā ietekme ir niecīga.

5.5.   BEĻĢIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES PAR ĒKU NODOŠANU

| (108) | Beļģijas iestādes 2009. gada 12. augusta deklarācijā apstiprināja, ka, DPLP kļūstot par neatkarīgu publisku uzņēmumu, tam tika nodots noteikts skaits ēku. DPLP šīs ēkas izmantoja jau kopš 1971. gada, lai sniegtu pasta pakalpojumus. |
| --- | --- |

(108)

Beļģijas iestādes 2009. gada 12. augusta deklarācijā apstiprināja, ka, DPLP kļūstot par neatkarīgu publisku uzņēmumu, tam tika nodots noteikts skaits ēku. DPLP šīs ēkas izmantoja jau kopš 1971. gada, lai sniegtu pasta pakalpojumus.

| (109) | Beļģijas iestādes uzsver, ka, saņemot ēkas, DPLP neguva nekādas priekšrocības, jo uzņēmums tās izmantoja jau iepriekš, pildot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. Līdz ar to Beļģijas iestādes uzskata, ka tā bija tikai valsts līdzekļu pārstrukturēšana. |
| --- | --- |

(109)

Beļģijas iestādes uzsver, ka, saņemot ēkas, DPLP neguva nekādas priekšrocības, jo uzņēmums tās izmantoja jau iepriekš, pildot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. Līdz ar to Beļģijas iestādes uzskata, ka tā bija tikai valsts līdzekļu pārstrukturēšana.

5.6.   BEĻĢIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES PAR VALSTS GARANTIJU AIZŅĒMUMIEM

| (110) | Beļģijas iestādes 2009. gada 12. augusta deklarācijā uzsver, ka DPLP valsts garantiju aizņēmumiem nesaņem automātiski. Ja DPLP vēlētos saņemt šādu garantiju, tam būtu jāsaņem Beļģijas iestāžu galvojums un Valsts kasei jāmaksā ikgadēja garantijas prēmija ar 0,25 % likmi. |
| --- | --- |

(110)

Beļģijas iestādes 2009. gada 12. augusta deklarācijā uzsver, ka DPLP valsts garantiju aizņēmumiem nesaņem automātiski. Ja DPLP vēlētos saņemt šādu garantiju, tam būtu jāsaņem Beļģijas iestāžu galvojums un Valsts kasei jāmaksā ikgadēja garantijas prēmija ar 0,25 % likmi.

| (111) | Apskatītajā laika posmā DPLP valsts garantiju izmantoja tikai vienu reizi. |
| --- | --- |

(111)

Apskatītajā laika posmā DPLP valsts garantiju izmantoja tikai vienu reizi.

| (112) | Beļģijas iestādes uzskata, ka garantijas prēmija ar 0,25 % likmi ir piemērota, ņemot vērā DPLP finansiālo situāciju un niecīgo iespēju, ka DPLP neatmaksās aizņēmumu. Turklāt tās uzskata, ka tirgus likmes līdzīgam aizdevumam bez valsts garantijas būtu līdz pat par 40 bāzes punktiem augstākas. |
| --- | --- |

(112)

Beļģijas iestādes uzskata, ka garantijas prēmija ar 0,25 % likmi ir piemērota, ņemot vērā DPLP finansiālo situāciju un niecīgo iespēju, ka DPLP neatmaksās aizņēmumu. Turklāt tās uzskata, ka tirgus likmes līdzīgam aizdevumam bez valsts garantijas būtu līdz pat par 40 bāzes punktiem augstākas.

5.7.   BEĻĢIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

| (113) | Beļģijas iestādes 2009. gada 12. oktobra deklarācijā uzsver, ka tikai BD un VFP/Prodipresse apgalvojumos ir ietverti noteicoši elementi. Šie elementi jo īpaši attiecas uz dienas laikrakstu un periodikas izdevumu progresīvās piegādes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(113)

Beļģijas iestādes 2009. gada 12. oktobra deklarācijā uzsver, ka tikai BD un VFP/Prodipresse apgalvojumos ir ietverti noteicoši elementi. Šie elementi jo īpaši attiecas uz dienas laikrakstu un periodikas izdevumu progresīvās piegādes pakalpojumiem.

| (114) | Beļģijas iestādes norāda, ka pretēji BD apgalvotajam nerezervēto pasta pakalpojumu (piemēram, preses izdevumu piegāde) sniegšanas tiesību piešķiršana neietilpst Savienības tiesiskā regulējuma par valsts iepirkumu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/18/EK (38)) piemērošanas jomā. |
| --- | --- |

(114)

Beļģijas iestādes norāda, ka pretēji BD apgalvotajam nerezervēto pasta pakalpojumu (piemēram, preses izdevumu piegāde) sniegšanas tiesību piešķiršana neietilpst Savienības tiesiskā regulējuma par valsts iepirkumu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/18/EK (38)) piemērošanas jomā.

| (115) | Turklāt tās uzsver, ka dienas laikrakstu un periodikas izdevumu piegāde, kas ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, nav pretrunā ar ES noteikumiem par pasta pakalpojumu tirgus liberalizāciju. |
| --- | --- |

(115)

Turklāt tās uzsver, ka dienas laikrakstu un periodikas izdevumu piegāde, kas ir vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojums, nav pretrunā ar ES noteikumiem par pasta pakalpojumu tirgus liberalizāciju.

| (116) | Beļģijas iestādes arī norāda, ka šīs tiesības nav piešķirtas patvaļīgi. Tās uzskata, ka DPLP ir vienīgais uzņēmums, kas atbilst minētajiem noteikumiem un var pildīt saistības, kas noteiktas šādu pakalpojumu sniedzējam. |
| --- | --- |

(116)

Beļģijas iestādes arī norāda, ka šīs tiesības nav piešķirtas patvaļīgi. Tās uzskata, ka DPLP ir vienīgais uzņēmums, kas atbilst minētajiem noteikumiem un var pildīt saistības, kas noteiktas šādu pakalpojumu sniedzējam.

| (117) | Beļģijas iestādes uzsver, ka pretēji tam, ko apgalvo BD, laika posmā no 2002. gada līdz 2008. gadam DPLP izmaksas, kas ir saistītas ar dienas laikrakstu un periodikas izdevumu piegādes pakalpojuma sniegšanu, netika pārmērīgi kompensētas. |
| --- | --- |

(117)

Beļģijas iestādes uzsver, ka pretēji tam, ko apgalvo BD, laika posmā no 2002. gada līdz 2008. gadam DPLP izmaksas, kas ir saistītas ar dienas laikrakstu un periodikas izdevumu piegādes pakalpojuma sniegšanu, netika pārmērīgi kompensētas.

| (118) | Tās nepiekrīt VFP/Prodipresse viedoklim, saskaņā ar kuru DPLP no 82 % uz 100 % ir palielinājis savus ieguldījumus un papildu izmaksas, kas ir saistītas ar progresīvās piegādes pakalpojumu pārklājuma palielināšanu valstī. Šī 18 % lielā pieauguma pamatā galvenokārt ir attālie reģioni, tāpēc DPLP personāla izmaksas palielinājās neproporcionāli, un lielo attālumu pārvarēšanai uzņēmumam bija jāiegādājas transportlīdzekļi, kuru amortizācijas izmaksas ir augstas. |
| --- | --- |

(118)

Tās nepiekrīt VFP/Prodipresse viedoklim, saskaņā ar kuru DPLP no 82 % uz 100 % ir palielinājis savus ieguldījumus un papildu izmaksas, kas ir saistītas ar progresīvās piegādes pakalpojumu pārklājuma palielināšanu valstī. Šī 18 % lielā pieauguma pamatā galvenokārt ir attālie reģioni, tāpēc DPLP personāla izmaksas palielinājās neproporcionāli, un lielo attālumu pārvarēšanai uzņēmumam bija jāiegādājas transportlīdzekļi, kuru amortizācijas izmaksas ir augstas.

| (119) | Visbeidzot, Beļģijas iestādes uzsver, ka, aprēķinot valsts kompensāciju par preses izdevumu progresīvās piegādes pakalpojumu sniegšanu, reklāmas kampaņas izmaksas netika ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(119)

Visbeidzot, Beļģijas iestādes uzsver, ka, aprēķinot valsts kompensāciju par preses izdevumu progresīvās piegādes pakalpojumu sniegšanu, reklāmas kampaņas izmaksas netika ņemtas vērā.

| (120) | BD norāda, ka DPLP izmaksu efektivitāte ir acīmredzami zema. Beļģijas iestādes šo argumentu apstrīd, uzsverot, ka BD pilnībā neņem vērā augstās papildu izmaksas, kas ir saistītas ar preses izdevumu progresīvās piegādes pakalpojumu sniegšanu, un nepievērš pietiekamu uzmanību DPLP ievērojamajiem centieniem samazināt izmaksas un palielināt ražīgumu. |
| --- | --- |

(120)

BD norāda, ka DPLP izmaksu efektivitāte ir acīmredzami zema. Beļģijas iestādes šo argumentu apstrīd, uzsverot, ka BD pilnībā neņem vērā augstās papildu izmaksas, kas ir saistītas ar preses izdevumu progresīvās piegādes pakalpojumu sniegšanu, un nepievērš pietiekamu uzmanību DPLP ievērojamajiem centieniem samazināt izmaksas un palielināt ražīgumu.

| (121) | BD apgalvo, ka Deltamedia izmaksas ir zemākas par DPLP izmaksām. Beļģijas iestādes uzskata, ka šo situāciju var izskaidrot šādi:






  a) | Deltamedia nesniedz pakalpojumus valsts mērogā; |
| --- | --- | --- |

(121)

BD apgalvo, ka Deltamedia izmaksas ir zemākas par DPLP izmaksām. Beļģijas iestādes uzskata, ka šo situāciju var izskaidrot šādi:

a)

Deltamedia nesniedz pakalpojumus valsts mērogā;

| b) | Deltamedia strādā ar neatkarīgiem piegādātājiem; |
| --- | --- |

b)

Deltamedia strādā ar neatkarīgiem piegādātājiem;

| c) | Deltamedia sniegtie pakalpojumi ir vienkāršoti, jo tā strādā tikai ar noteiktu skaitu izdevēju, kas ir piesaistīti vienai preses grupai; |
| --- | --- |

c)

Deltamedia sniegtie pakalpojumi ir vienkāršoti, jo tā strādā tikai ar noteiktu skaitu izdevēju, kas ir piesaistīti vienai preses grupai;

| d) | izdevēji dienas laikrakstus pa tiešo nogādā piegādes punktos. |
| --- | --- |

d)

izdevēji dienas laikrakstus pa tiešo nogādā piegādes punktos.

5.8.   BEĻĢIJAS IESTĀŽU PIEZĪMES PAR PASTĀVOŠO ATBALSTU

| (122) | Beļģijas iestādes 2010. gada 21. decembra deklarācijā norāda, ka daži no izmeklēšanā apskatītajiem pasākumiem ir pastāvošs atbalsts. |
| --- | --- |

(122)

Beļģijas iestādes 2010. gada 21. decembra deklarācijā norāda, ka daži no izmeklēšanā apskatītajiem pasākumiem ir pastāvošs atbalsts.

| (123) | Pirmkārt, Beļģijas iestādes uzsver, ka nodokļu atbrīvojumus DPLP piemēroja jau pirms Beļģija parakstīja EK līgumu un tādējādi tie ir pastāvošs atbalsts. |
| --- | --- |

(123)

Pirmkārt, Beļģijas iestādes uzsver, ka nodokļu atbrīvojumus DPLP piemēroja jau pirms Beļģija parakstīja EK līgumu un tādējādi tie ir pastāvošs atbalsts.

| (124) | Otrkārt, Beļģijas iestādes norāda, ka ikgadējo kompensāciju DPLP labā sāka izmaksāt pirms 1999. gada, proti, pirms pasta pakalpojumu tirgus liberalizācijas, un tādējādi tā ir pastāvošs atbalsts. Savukārt pirms 1999. gada veiktās kapitāla iemaksas nevajadzētu uzskatīt par pastāvošu atbalstu, ja tās bija valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(124)

Otrkārt, Beļģijas iestādes norāda, ka ikgadējo kompensāciju DPLP labā sāka izmaksāt pirms 1999. gada, proti, pirms pasta pakalpojumu tirgus liberalizācijas, un tādējādi tā ir pastāvošs atbalsts. Savukārt pirms 1999. gada veiktās kapitāla iemaksas nevajadzētu uzskatīt par pastāvošu atbalstu, ja tās bija valsts atbalsts.

| (125) | Treškārt, ņemot vērā desmit gadu noilguma termiņu, Beļģijas iestādes apgalvo, ka visi pasākumi, kas pieņemti pirms 1999. gada 13. jūlija (kas ir desmit gadi pirms attiecīgās formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas) ir pastāvošs atbalsts, jo Vispārējās tiesas iepriekš pieņemtais spriedums, ar ko atceļ Komisijas lēmumu necelt iebildumus, atceļ arī visas Komisijas iepriekšējās izmeklēšanas darbības. Tās norāda, ka, ņemot vērā to, ka pirmo izmeklēšanas darbību Komisija veica 2002. gada decembrī, izmeklēšanā nebūtu jāiekļauj pasākumi, kas īstenoti pirms 1992. gada decembra. Tas attiecas uz ēku nodošanu un pirmo ikgadējo kompensāciju 1992. gadā. |
| --- | --- |

(125)

Treškārt, ņemot vērā desmit gadu noilguma termiņu, Beļģijas iestādes apgalvo, ka visi pasākumi, kas pieņemti pirms 1999. gada 13. jūlija (kas ir desmit gadi pirms attiecīgās formālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanas) ir pastāvošs atbalsts, jo Vispārējās tiesas iepriekš pieņemtais spriedums, ar ko atceļ Komisijas lēmumu necelt iebildumus, atceļ arī visas Komisijas iepriekšējās izmeklēšanas darbības. Tās norāda, ka, ņemot vērā to, ka pirmo izmeklēšanas darbību Komisija veica 2002. gada decembrī, izmeklēšanā nebūtu jāiekļauj pasākumi, kas īstenoti pirms 1992. gada decembra. Tas attiecas uz ēku nodošanu un pirmo ikgadējo kompensāciju 1992. gadā.

6.   NOVĒRTĒJUMS

6.1.   IEPRIEKŠĒJAS PIEZĪMES PAR DPLP IZMAKSU UZSKAITES SISTĒMU

| (126) | 14. pants Direktīvā 97/67/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Direktīvu 2008/6/EK, ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi (39) (Trešā pasta pakalpojumu direktīva), pieprasa, lai pasta operatori veiktu izmaksu uzskaiti, skaidri nošķirot pakalpojumus un produktus, kas ir daļa no vispārējā pakalpojuma, un tos, kas nav. Šajā uzskaitē tiešās izmaksas ir tieši jāattiecina uz produktiem, kā arī tieši vai netieši jāattiecina kopējās izmaksas, jo īpaši atbilstīgi jāiedala kopējās izmaksas, kas ir vajadzīgas gan vispārējā pakalpojuma, gan citu pakalpojumu sniegšanai. DPLP izmaksu uzskaite izpaužas kā darbību izmaksu uzskaites metode, kas saskaņā ar pilnīgas izmaksu attiecināšanas metodi (FDC) kopējās darbības izmaksas iedala pa produktiem līdz pat uzņēmuma darbības rezultātam pirms procentiem un nodokļiem (EBIT). Izmaksu uzskaite attiecas uz visām DPLP darbības izmaksām un organizatoriskajām struktūrvienībām. 2009. gadā DPLP apgrozījumā komercproduktu daļa bija [...] %, bet to pakalpojumu daļa, kas saistīti ar sabiedriskajiem pakalpojumiem, – [...] %. |
| --- | --- |

(126)

14. pants Direktīvā 97/67/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Direktīvu 2008/6/EK, ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi (39) (Trešā pasta pakalpojumu direktīva), pieprasa, lai pasta operatori veiktu izmaksu uzskaiti, skaidri nošķirot pakalpojumus un produktus, kas ir daļa no vispārējā pakalpojuma, un tos, kas nav. Šajā uzskaitē tiešās izmaksas ir tieši jāattiecina uz produktiem, kā arī tieši vai netieši jāattiecina kopējās izmaksas, jo īpaši atbilstīgi jāiedala kopējās izmaksas, kas ir vajadzīgas gan vispārējā pakalpojuma, gan citu pakalpojumu sniegšanai. DPLP izmaksu uzskaite izpaužas kā darbību izmaksu uzskaites metode, kas saskaņā ar pilnīgas izmaksu attiecināšanas metodi (FDC) kopējās darbības izmaksas iedala pa produktiem līdz pat uzņēmuma darbības rezultātam pirms procentiem un nodokļiem (EBIT). Izmaksu uzskaite attiecas uz visām DPLP darbības izmaksām un organizatoriskajām struktūrvienībām. 2009. gadā DPLP apgrozījumā komercproduktu daļa bija [...] %, bet to pakalpojumu daļa, kas saistīti ar sabiedriskajiem pakalpojumiem, – [...] %.

| (127) | Izmaksu uzskaites sistēmai ir trīs līmeņi: resursi, darbības un produkti. Tās mērķis ir noteikt izmaksu daļu, kas attiecas uz katru produktu. |
| --- | --- |

(127)

Izmaksu uzskaites sistēmai ir trīs līmeņi: resursi, darbības un produkti. Tās mērķis ir noteikt izmaksu daļu, kas attiecas uz katru produktu.

| (128) | Izmaksas ir sadalītas 398 dažādos izmaksu veidos un 3 954 atbildības centros. Uzskaites nolūkos tie ir sagrupēti 34 resursu pūlos un 108 kodu grupās. Ir 986 dažādas darbības. |
| --- | --- |

(128)

Izmaksas ir sadalītas 398 dažādos izmaksu veidos un 3 954 atbildības centros. Uzskaites nolūkos tie ir sagrupēti 34 resursu pūlos un 108 kodu grupās. Ir 986 dažādas darbības.

| (129) | Resursu izmaksas attiecina uz darbībām atkarībā no to veida: “tiešos resursus” tieši attiecina uz konkrētu darbību, bet “netiešie resursi” attiecas uz vairākām darbībām un tos iedala, izmantojot sadalījuma koeficientus, kas attēlo attiecīgā resursa izmantošanas pakāpi katrā darbībā. Visbeidzot, kopējais ieguldījums darbībā ietver vispārējās izmaksas, ko nevar attiecināt uz konkrētām darbībām, līdz ar to šīs izmaksas līdzvērtīgi attiecina uz visiem produktiem, pamatojoties uz to izmaksām plus vērtību (saskaņā ar tā saucamo “cost plus” (“izmaksas plus”) metodi). |
| --- | --- |

(129)

Resursu izmaksas attiecina uz darbībām atkarībā no to veida: “tiešos resursus” tieši attiecina uz konkrētu darbību, bet “netiešie resursi” attiecas uz vairākām darbībām un tos iedala, izmantojot sadalījuma koeficientus, kas attēlo attiecīgā resursa izmantošanas pakāpi katrā darbībā. Visbeidzot, kopējais ieguldījums darbībā ietver vispārējās izmaksas, ko nevar attiecināt uz konkrētām darbībām, līdz ar to šīs izmaksas līdzvērtīgi attiecina uz visiem produktiem, pamatojoties uz to izmaksām plus vērtību (saskaņā ar tā saucamo “cost plus” (“izmaksas plus”) metodi).

| (130) | Dažādās 986 darbības ir daļa no katra produkta vērtības ķēdes. Daļu izmaksu, kas ir saistītas ar konkrētu darbību, attiecina uz produktiem atkarībā no attiecīgās darbības izmantošanas pakāpes katrā produktā. Neoperatīvo darbību izmaksas sākotnēji attiecina uz saimnieciskajām darbībām, kas tieši attiecas uz produktiem. |
| --- | --- |

(130)

Dažādās 986 darbības ir daļa no katra produkta vērtības ķēdes. Daļu izmaksu, kas ir saistītas ar konkrētu darbību, attiecina uz produktiem atkarībā no attiecīgās darbības izmantošanas pakāpes katrā produktā. Neoperatīvo darbību izmaksas sākotnēji attiecina uz saimnieciskajām darbībām, kas tieši attiecas uz produktiem.

| (131) | Procesa pēdējā posmā darbību izmaksas attiecina uz katru produktu saskaņā ar sadalījuma koeficientu, kas parasti ir atkarīgs no apjoma. Tas nozīmē, ka visus produktus, kas izmanto darbību, iekļauj šīs darbības izmaksās kā izmaksu daļu, kas ir proporcionāla pakāpei, kādā šie produkti minēto darbību izmantojuši. |
| --- | --- |

(131)

Procesa pēdējā posmā darbību izmaksas attiecina uz katru produktu saskaņā ar sadalījuma koeficientu, kas parasti ir atkarīgs no apjoma. Tas nozīmē, ka visus produktus, kas izmanto darbību, iekļauj šīs darbības izmaksās kā izmaksu daļu, kas ir proporcionāla pakāpei, kādā šie produkti minēto darbību izmantojuši.

| (132) | Komisija uzskata, ka DPLP pielietotā izmaksu uzskaites metode ir apmierinoša, ņemot vērā, ka tā pareizi un pietiekami precīzi attiecina visas izmaksas. Tomēr Komisija konstatē, ka DPLP šo metodi ir ieviesis pakāpeniski, tāpēc var uzskatīt, ka, lai gan uzskaites dati izmeklēšanā apskatītā laika posma sākumā kopumā ir droši, tie nav tikpat detalizēti kā esošās uzskaites sistēmas dati. |
| --- | --- |

(132)

Komisija uzskata, ka DPLP pielietotā izmaksu uzskaites metode ir apmierinoša, ņemot vērā, ka tā pareizi un pietiekami precīzi attiecina visas izmaksas. Tomēr Komisija konstatē, ka DPLP šo metodi ir ieviesis pakāpeniski, tāpēc var uzskatīt, ka, lai gan uzskaites dati izmeklēšanā apskatītā laika posma sākumā kopumā ir droši, tie nav tikpat detalizēti kā esošās uzskaites sistēmas dati.

| (133) | Beļģijas iestādes 2011. gada martā Komisiju iepazīstināja ar tādu DPLP izmaksu uzskaites metodes maiņu ar atpakaļejošu spēku, kas paredz citādāk pārdalīt konkrētas komercdarbību un sabiedrisko pakalpojumu darbību izmaksas. Beļģijas iestāžu plānotās izmaiņas attiecas uz izmaksu attiecināšanas pēdējo posmu, kad produktus iekļauj attiecīgās darbības izmaksās proporcionāli pakāpei, kādā šie produkti minēto darbību izmantojuši. |
| --- | --- |

(133)

Beļģijas iestādes 2011. gada martā Komisiju iepazīstināja ar tādu DPLP izmaksu uzskaites metodes maiņu ar atpakaļejošu spēku, kas paredz citādāk pārdalīt konkrētas komercdarbību un sabiedrisko pakalpojumu darbību izmaksas. Beļģijas iestāžu plānotās izmaiņas attiecas uz izmaksu attiecināšanas pēdējo posmu, kad produktus iekļauj attiecīgās darbības izmaksās proporcionāli pakāpei, kādā šie produkti minēto darbību izmantojuši.

| (134) | Veicot šīs izmaiņas, paredz mainīt DPLP līdzšinējo metodi, ko tas pielietoja darbības izmaksu attiecināšanai uz produktiem. Izmaiņu rezultātā konkrētas izmaksas, kas ir saistītas ar komercproduktiem, novirzītu uz sabiedrisko pakalpojumu jomu, tādējādi palielinot sabiedrisko pakalpojumu izmaksu bāzi. Līdz ar to sabiedrisko pakalpojumu izmaksas gadā vidēji pieaugtu par EUR [...], ko šobrīd attiecina uz komercproduktiem. Pārējās izmaksu uzskaites metodes pozīcijas paliktu bez izmaiņām. |
| --- | --- |

(134)

Veicot šīs izmaiņas, paredz mainīt DPLP līdzšinējo metodi, ko tas pielietoja darbības izmaksu attiecināšanai uz produktiem. Izmaiņu rezultātā konkrētas izmaksas, kas ir saistītas ar komercproduktiem, novirzītu uz sabiedrisko pakalpojumu jomu, tādējādi palielinot sabiedrisko pakalpojumu izmaksu bāzi. Līdz ar to sabiedrisko pakalpojumu izmaksas gadā vidēji pieaugtu par EUR [...], ko šobrīd attiecina uz komercproduktiem. Pārējās izmaksu uzskaites metodes pozīcijas paliktu bez izmaiņām.

| (135) | Beļģijas iestādes norāda, ka dažu darbību izmaksām pēc būtības ir noteikts apjoms, ko nosaka sabiedrisko pakalpojumu vajadzības. Tas nozīmē, ka šo sabiedrisko pakalpojumu vajadzībām izmantoto darbību izmaksas nemainītos pat tad, ja neviens komercprodukts tās neizmantotu. Ja komercprodukts nav pamatā attiecīgajai darbībai, tad tam nebūtu jāsedz ar šo darbību saistītās darbības izmaksas pat tad, ja tas šo darbību izmanto. |
| --- | --- |

(135)

Beļģijas iestādes norāda, ka dažu darbību izmaksām pēc būtības ir noteikts apjoms, ko nosaka sabiedrisko pakalpojumu vajadzības. Tas nozīmē, ka šo sabiedrisko pakalpojumu vajadzībām izmantoto darbību izmaksas nemainītos pat tad, ja neviens komercprodukts tās neizmantotu. Ja komercprodukts nav pamatā attiecīgajai darbībai, tad tam nebūtu jāsedz ar šo darbību saistītās darbības izmaksas pat tad, ja tas šo darbību izmanto.

| (136) | Lai gan Beļģijas iestādes uzsver, ka pārskatītā metode ir saderīga ar Direktīvu 97/67/EK, Chronopost lietu (40) un Kopienas nostādnēm valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (41) (turpmāk tekstā – “VTNP nostādnes”), jo šī metode uz produktiem attiecina tiešās izmaksas un daļu kopējo izmaksu, kā arī labāk atspoguļo reālās izmaksas, kas ir saistītas ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, Komisija uzskata, ka šiem argumentiem nevar piekrist formālu, ekonomisku un juridisku iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(136)

Lai gan Beļģijas iestādes uzsver, ka pārskatītā metode ir saderīga ar Direktīvu 97/67/EK, Chronopost lietu (40) un Kopienas nostādnēm valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (41) (turpmāk tekstā – “VTNP nostādnes”), jo šī metode uz produktiem attiecina tiešās izmaksas un daļu kopējo izmaksu, kā arī labāk atspoguļo reālās izmaksas, kas ir saistītas ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, Komisija uzskata, ka šiem argumentiem nevar piekrist formālu, ekonomisku un juridisku iemeslu dēļ.

| (137) | No formālā viedokļa raugoties piedāvātā metode netiek izmantota DPLP iekšējā uzskaitē, bet tā vairāk izpaužas kā iepriekšējo periodu datu izmainīšana ex-post. Regulēšanas iestāde neatzina, ka pārskatītā metode varētu būt tarifikācijas pamatā, kā arī valsts to neizmanto, aprēķinot VTNP kompensāciju. Līdz ar to šķiet, ka pārskatītā metode ir teorētisks izklāsts, kas izveidots šai valsts atbalsta procedūrai. No ekonomiskā viedokļa raugoties, attiecībā uz iekšējās cenas noteikšanu, ko veic uzņēmuma iekšienē, nevar pieņemt, ka uz komercproduktiem nevajadzētu attiecināt daļu to resursu izmaksu, ko šie komercprodukti izmanto (piemēram, saskaņā ar šo metodi komercprodukti neietekmē to pasta sūtījumu piegādes braucienu izmaksas, ko veic pastnieki, lai gan šajos braucienos pastnieki piegādā arī komercproduktus). Visbeidzot, no juridiskā viedokļa raugoties, šādas izmaiņas nešķiet saderīgas ar Direktīvas 97/67/EK 14. panta 3. punkta b) apakšpunkta iv) daļu, Chronopost lietu (42) un 2005. gada VTNP nostādnēm (43), jo šajos tiesību kopumos pieprasa, lai kopējās izmaksas uz komercdarbībām attiecinātu atbilstīgi. |
| --- | --- |

(137)

No formālā viedokļa raugoties piedāvātā metode netiek izmantota DPLP iekšējā uzskaitē, bet tā vairāk izpaužas kā iepriekšējo periodu datu izmainīšana ex-post. Regulēšanas iestāde neatzina, ka pārskatītā metode varētu būt tarifikācijas pamatā, kā arī valsts to neizmanto, aprēķinot VTNP kompensāciju. Līdz ar to šķiet, ka pārskatītā metode ir teorētisks izklāsts, kas izveidots šai valsts atbalsta procedūrai. No ekonomiskā viedokļa raugoties, attiecībā uz iekšējās cenas noteikšanu, ko veic uzņēmuma iekšienē, nevar pieņemt, ka uz komercproduktiem nevajadzētu attiecināt daļu to resursu izmaksu, ko šie komercprodukti izmanto (piemēram, saskaņā ar šo metodi komercprodukti neietekmē to pasta sūtījumu piegādes braucienu izmaksas, ko veic pastnieki, lai gan šajos braucienos pastnieki piegādā arī komercproduktus). Visbeidzot, no juridiskā viedokļa raugoties, šādas izmaiņas nešķiet saderīgas ar Direktīvas 97/67/EK 14. panta 3. punkta b) apakšpunkta iv) daļu, Chronopost lietu (42) un 2005. gada VTNP nostādnēm (43), jo šajos tiesību kopumos pieprasa, lai kopējās izmaksas uz komercdarbībām attiecinātu atbilstīgi.

| (138) | Līdz ar to Komisija savu novērtējumu attiecina nevis uz pārskatīto uzskaiti, bet gan uz izmaksu uzskaites datiem, kurus saskaņā ar Direktīvu 97/67/EK ir apstiprinājis Beļģijas Pasta pakalpojumu un telekomunikāciju institūts (IBPT – Beļģijas pasta nozares regulēšanas iestāde (44)), kuri tika iepriekš iesniegti un ir balstīti izmaksu uzskaites sistēmā, ko oficiāli piemēro DPLP. |
| --- | --- |

(138)

Līdz ar to Komisija savu novērtējumu attiecina nevis uz pārskatīto uzskaiti, bet gan uz izmaksu uzskaites datiem, kurus saskaņā ar Direktīvu 97/67/EK ir apstiprinājis Beļģijas Pasta pakalpojumu un telekomunikāciju institūts (IBPT – Beļģijas pasta nozares regulēšanas iestāde (44)), kuri tika iepriekš iesniegti un ir balstīti izmaksu uzskaites sistēmā, ko oficiāli piemēro DPLP.

6.2.   NOVĒRTĒJUMS PAR PENSIJU IZMAKSU UZŅEMŠANOS

6.2.1.   Atbalsta esība LESD 107. panta 1. punkta izpratnē

| (139) | LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka, “ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(139)

LESD 107. panta 1. punktā ir noteikts, ka, “ja vien Līgumi neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (140) | Konkrēts pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ja ir izpildīti šie visi četri nosacījumi:






  i) | pasākums rada priekšrocības saņēmējam; |
| --- | --- | --- |

(140)

Konkrēts pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, ja ir izpildīti šie visi četri nosacījumi:

i)

pasākums rada priekšrocības saņēmējam;

| ii) | pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

ii)

pasākums rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem;

| iii) | pasākums ietver valsts iejaukšanos vai to jāīsteno, izmantojot valsts līdzekļus; |
| --- | --- |

iii)

pasākums ietver valsts iejaukšanos vai to jāīsteno, izmantojot valsts līdzekļus;

| iv) | pasākums var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

iv)

pasākums var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm.

6.2.1.1.   Priekšrocība un selektivitāte

| (141) | Pamatojoties uz pieeju Combus lietā (45), Beļģijas iestādes uzsver, ka pensiju saistības ietvēra pārmērīgas izmaksas, kādu nebija konkurentiem, un ka līdz ar to, valstij uzņemoties šīs saistības, nav atbalsta. |
| --- | --- |

(141)

Pamatojoties uz pieeju Combus lietā (45), Beļģijas iestādes uzsver, ka pensiju saistības ietvēra pārmērīgas izmaksas, kādu nebija konkurentiem, un ka līdz ar to, valstij uzņemoties šīs saistības, nav atbalsta.

| (142) | Tās būtībā apgalvo, ka, ņemot vērā ierobežoto rīcības brīvību štata darbinieku statusa dēļ, DPLP nevarēja samazināt šīs darbinieku kategorijas izmaksu daļu, lai arī tā ir daudz apgrūtinošāka par tādu hipotētisku darbinieku izmaksām, kam būtu ne tik labvēlīgi darba līgumi. |
| --- | --- |

(142)

Tās būtībā apgalvo, ka, ņemot vērā ierobežoto rīcības brīvību štata darbinieku statusa dēļ, DPLP nevarēja samazināt šīs darbinieku kategorijas izmaksu daļu, lai arī tā ir daudz apgrūtinošāka par tādu hipotētisku darbinieku izmaksām, kam būtu ne tik labvēlīgi darba līgumi.

| (143) | Vispirms ir jāatgādina, ka spriedumu Combus lietā Tiesa neapstiprināja. Tieši otrādi, Tiesas judikatūra ir pretrunā pieņēmumam, ka neizdevīga strukturālā stāvokļa kompensēšana izslēdz atbalsta esamību. Saskaņā ar Tiesas iedibināto judikatūru, atbalsta esība ir jāvērtē, ņemot vērā valsts iejaukšanās sekas, nevis tās iemeslus vai mērķus (46). Tiesa arī nosprieda, ka valsts atbalsta jēdziens ietver valsts iestāžu piešķirtās priekšrocības, ar kurām dažādā veidā tiek mazinātas izmaksas, kas uzņēmumam parasti jāsedz no sava budžeta (47). |
| --- | --- |

(143)

Vispirms ir jāatgādina, ka spriedumu Combus lietā Tiesa neapstiprināja. Tieši otrādi, Tiesas judikatūra ir pretrunā pieņēmumam, ka neizdevīga strukturālā stāvokļa kompensēšana izslēdz atbalsta esamību. Saskaņā ar Tiesas iedibināto judikatūru, atbalsta esība ir jāvērtē, ņemot vērā valsts iejaukšanās sekas, nevis tās iemeslus vai mērķus (46). Tiesa arī nosprieda, ka valsts atbalsta jēdziens ietver valsts iestāžu piešķirtās priekšrocības, ar kurām dažādā veidā tiek mazinātas izmaksas, kas uzņēmumam parasti jāsedz no sava budžeta (47).

| (144) | Turklāt Tiesa norādīja, ka ar darbinieku atalgojumu saistītās izmaksas pēc to definīcijas ir sedzamas no uzņēmuma budžeta neatkarīgi no tā, vai šīs izmaksas izriet vai neizriet no tiesiskām saistībām vai koplīgumiem (48). Šajā sakarā Tiesa atzina, ka fakts, ka valsts pasākumu mērķis ir kompensēt papildu izmaksas, nenozīmē, ka šos pasākumus nevarētu kvalificēt kā atbalstu (49). |
| --- | --- |

(144)

Turklāt Tiesa norādīja, ka ar darbinieku atalgojumu saistītās izmaksas pēc to definīcijas ir sedzamas no uzņēmuma budžeta neatkarīgi no tā, vai šīs izmaksas izriet vai neizriet no tiesiskām saistībām vai koplīgumiem (48). Šajā sakarā Tiesa atzina, ka fakts, ka valsts pasākumu mērķis ir kompensēt papildu izmaksas, nenozīmē, ka šos pasākumus nevarētu kvalificēt kā atbalstu (49).

| (145) | Turklāt jāatzīmē, ka Combus un DPLP gadījumā konkurences apstākļi bija atšķirīgi. Combus sava transporta darbība bija jāpārvalda, ievērojot komerciālos nosacījumus, un jādarbojas tirgū līdzīgos konkurences apstākļos kā privātām autobusu sabiedrībām. Šajā kontekstā valsts transporta pārvaldības sabiedrības rīko iepirkuma konkursus, kuru rezultātā autobusu transporta pakalpojumu piedāvāšanu uztic privātiem un valsts uzņēmumiem. Saskaņā ar iepirkuma konkursu noteikumiem konkursā uzvar “ekonomiski izdevīgākais piedāvājums”, neņemot vērā to, vai pretendents ir privāts vai valsts uzņēmums. Novērtēšanas laikā DPLP darbojās izteikta monopola apstākļos, kuros ekonomiskie ierobežojumi izpaudās pavisam citādāk. Turklāt pretēji Combus lietai Beļģija šajā gadījumā nav pieņēmusi nevienu tiesību normu, kas paredzētu atcelt vai grozīt DPLP ierēdņu īpašo nodarbināšanas režīmu vai pensiju tiesību iegūšanas veidu. |
| --- | --- |

(145)

Turklāt jāatzīmē, ka Combus un DPLP gadījumā konkurences apstākļi bija atšķirīgi. Combus sava transporta darbība bija jāpārvalda, ievērojot komerciālos nosacījumus, un jādarbojas tirgū līdzīgos konkurences apstākļos kā privātām autobusu sabiedrībām. Šajā kontekstā valsts transporta pārvaldības sabiedrības rīko iepirkuma konkursus, kuru rezultātā autobusu transporta pakalpojumu piedāvāšanu uztic privātiem un valsts uzņēmumiem. Saskaņā ar iepirkuma konkursu noteikumiem konkursā uzvar “ekonomiski izdevīgākais piedāvājums”, neņemot vērā to, vai pretendents ir privāts vai valsts uzņēmums. Novērtēšanas laikā DPLP darbojās izteikta monopola apstākļos, kuros ekonomiskie ierobežojumi izpaudās pavisam citādāk. Turklāt pretēji Combus lietai Beļģija šajā gadījumā nav pieņēmusi nevienu tiesību normu, kas paredzētu atcelt vai grozīt DPLP ierēdņu īpašo nodarbināšanas režīmu vai pensiju tiesību iegūšanas veidu.

| (146) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka Combus lietas un šīs konkrētās lietas faktu atšķirības ir pietiekami lielas, lai būtu pamatoti šajā lietā pieņemt atšķirīgu lēmumu. |
| --- | --- |

(146)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka Combus lietas un šīs konkrētās lietas faktu atšķirības ir pietiekami lielas, lai būtu pamatoti šajā lietā pieņemt atšķirīgu lēmumu.

| (147) | Lai novērtētu to, vai attiecīgie pasākumi ietver valsts atbalstu, jānosaka, vai ar šiem pasākumiem DPLP tiek sniegta ekonomiska priekšrocība tādā ziņā, ka pasākumi uzņēmumam ļauj izvairīties no tādu izmaksu segšanas, kuras parasti būtu jāsedz no paša uzņēmuma finanšu līdzekļiem, un ka tādējādi šie pasākumi ir lieguši tirgus spēkiem radīt to parasto iedarbību. Atbalsts tiek sniegts tad, ja tiek mazinātas no uzņēmuma budžeta parasti sedzamās izmaksas, ņemot vērā attiecīgo izmaksu sistēmas veidu un ekonomisko struktūru. Attiecīgi pēc pretēja principa iespējams definēt “īpašas izmaksas”, kuras ir papildus parastajām izmaksām. Šādu īpašu izmaksu atcelšana ar tiesību normu nerada saņēmējam nekādas priekšrocības un tādējādi nav uzskatāma par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(147)

Lai novērtētu to, vai attiecīgie pasākumi ietver valsts atbalstu, jānosaka, vai ar šiem pasākumiem DPLP tiek sniegta ekonomiska priekšrocība tādā ziņā, ka pasākumi uzņēmumam ļauj izvairīties no tādu izmaksu segšanas, kuras parasti būtu jāsedz no paša uzņēmuma finanšu līdzekļiem, un ka tādējādi šie pasākumi ir lieguši tirgus spēkiem radīt to parasto iedarbību. Atbalsts tiek sniegts tad, ja tiek mazinātas no uzņēmuma budžeta parasti sedzamās izmaksas, ņemot vērā attiecīgo izmaksu sistēmas veidu un ekonomisko struktūru. Attiecīgi pēc pretēja principa iespējams definēt “īpašas izmaksas”, kuras ir papildus parastajām izmaksām. Šādu īpašu izmaksu atcelšana ar tiesību normu nerada saņēmējam nekādas priekšrocības un tādējādi nav uzskatāma par valsts atbalstu.

| (148) | Tiesas judikatūra selektivitātes analīzes jomā norāda, ka, lai noteiktu, vai konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai piemērotā atšķirīgā attieksme atbilst vai neatbilst “sistēmas veidam un ekonomiskajai struktūrai”, jāveic salīdzinājums ar atskaites sistēmu no strukturālā viedokļa parastā tirgus situācijā, tāpēc, lai noskaidrotu, vai izmaksas ir “parastas” vai “īpašas”, jādefinē atskaites sistēma vai salīdzināmais lielums, lai tādējādi noteiktu uzņēmumus, kuri, ņemot vērā attiecīgo pasākumu mērķi, ir līdzīgā juridiskā vai faktiskā situācijā. |
| --- | --- |

(148)

Tiesas judikatūra selektivitātes analīzes jomā norāda, ka, lai noteiktu, vai konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai piemērotā atšķirīgā attieksme atbilst vai neatbilst “sistēmas veidam un ekonomiskajai struktūrai”, jāveic salīdzinājums ar atskaites sistēmu no strukturālā viedokļa parastā tirgus situācijā, tāpēc, lai noskaidrotu, vai izmaksas ir “parastas” vai “īpašas”, jādefinē atskaites sistēma vai salīdzināmais lielums, lai tādējādi noteiktu uzņēmumus, kuri, ņemot vērā attiecīgo pasākumu mērķi, ir līdzīgā juridiskā vai faktiskā situācijā.

| (149) | Tomēr, šķiet, nav iespējams noteikt ārējo salīdzināmo lielumu, kas dotu iespēju definēt “parastas” iemaksas, kādas veic uzņēmumi, kuri, ņemot vērā attiecīgo pasākumu mērķi, atrodas DPLP līdzīgā juridiskā un faktiskā situācijā. DPLP konkurenti ir uzņēmumi, kurus reglamentē privātās tiesības un kuri darbojas konkurējošos tirgos, bet DPLP novērtējumā apskatītajā laika posmā pirms pasta nozares pilnīgas liberalizācijas, kas notika 2011. gadā, darbojās likumīga monopola apstākļos. |
| --- | --- |

(149)

Tomēr, šķiet, nav iespējams noteikt ārējo salīdzināmo lielumu, kas dotu iespēju definēt “parastas” iemaksas, kādas veic uzņēmumi, kuri, ņemot vērā attiecīgo pasākumu mērķi, atrodas DPLP līdzīgā juridiskā un faktiskā situācijā. DPLP konkurenti ir uzņēmumi, kurus reglamentē privātās tiesības un kuri darbojas konkurējošos tirgos, bet DPLP novērtējumā apskatītajā laika posmā pirms pasta nozares pilnīgas liberalizācijas, kas notika 2011. gadā, darbojās likumīga monopola apstākļos.

| (150) | Lai noteiktu, vai pastāv atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, Komisijai ir jāizpēta DPLP situācija un jāsalīdzina sociālās iemaksas, kas veiktas pirms un pēc tam, kad valsts uzņēmās pensiju izmaksas. |
| --- | --- |

(150)

Lai noteiktu, vai pastāv atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, Komisijai ir jāizpēta DPLP situācija un jāsalīdzina sociālās iemaksas, kas veiktas pirms un pēc tam, kad valsts uzņēmās pensiju izmaksas.

| (151) | Laika posmā no 1971. gada 6. jūlija likuma pieņemšanas līdz 1997. gada pensiju reformai DPLP uz saviem ierēdņiem attiecināmos pensiju izdevumus un sociālās iemaksas sedza pilnā apmērā. Ņemot vērā minēto, Komisija uzskata, ka šie izdevumi ir daļa parasto izdevumu, ko DPLP bija jāfinansē no saviem līdzekļiem, ņemot vērā tā juridisko un faktisko pozīciju Beļģijas pasta pakalpojumu tirgū. |
| --- | --- |

(151)

Laika posmā no 1971. gada 6. jūlija likuma pieņemšanas līdz 1997. gada pensiju reformai DPLP uz saviem ierēdņiem attiecināmos pensiju izdevumus un sociālās iemaksas sedza pilnā apmērā. Ņemot vērā minēto, Komisija uzskata, ka šie izdevumi ir daļa parasto izdevumu, ko DPLP bija jāfinansē no saviem līdzekļiem, ņemot vērā tā juridisko un faktisko pozīciju Beļģijas pasta pakalpojumu tirgū.

| (152) | Ņemot vērā, ka līdz ar 1997. gadā īstenoto pensiju izmaksu uzņemšanos, ko apskata izmeklēšanā, DPLP vairs nebija jāsedz izmaksas, kuras parasti tam būtu bijis jāfinansē no saviem līdzekļiem, šie pasākumi pasta operatoram piešķir priekšrocību Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(152)

Ņemot vērā, ka līdz ar 1997. gadā īstenoto pensiju izmaksu uzņemšanos, ko apskata izmeklēšanā, DPLP vairs nebija jāsedz izmaksas, kuras parasti tam būtu bijis jāfinansē no saviem līdzekļiem, šie pasākumi pasta operatoram piešķir priekšrocību Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (153) | Attiecīgā priekšrocība ir selektīva, jo tā attiecas tikai uz DPLP. |
| --- | --- |

(153)

Attiecīgā priekšrocība ir selektīva, jo tā attiecas tikai uz DPLP.

6.2.1.2.   Valsts līdzekļi

| (154) | Pensiju izmaksu uzņemšanos finansēja valsts, kas pārņēma DPLP pilnvaras attiecībā uz pensijām. |
| --- | --- |

(154)

Pensiju izmaksu uzņemšanos finansēja valsts, kas pārņēma DPLP pilnvaras attiecībā uz pensijām.

| (155) | Ņemot vērā to, ka valsts no saviem budžeta līdzekļiem tiešā veidā izmaksā pensijas DPLP pensionētajiem darbiniekiem, acīmredzami tiek izmantoti valsts līdzekļi. |
| --- | --- |

(155)

Ņemot vērā to, ka valsts no saviem budžeta līdzekļiem tiešā veidā izmaksā pensijas DPLP pensionētajiem darbiniekiem, acīmredzami tiek izmantoti valsts līdzekļi.

6.2.1.3.   Konkurences izkropļošana un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (156) | Iepriekš izklāstītie pasākumi var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo DPLP darbojas tādos konkurencei atvērtos tirgos, piemēram, pasta paku piegādes pakalpojumu jomā, kuriem ir raksturīgi nozīmīgi pārrobežu darījumi. Pasta paku pakalpojumu tirgū uzņēmumam ir konkurenti, kas darbojas citās dalībvalstīs, piemēram, UPS, FedEx vai TNT Express. DPLP darbojas arī preses izdevumu piegādes tirgū, kurā darbojas vai var darboties citu dalībvalstu uzņēmumi. Pasta paku piegādes pakalpojumi nekad nav bijuši tikai DPLP kompetencē, un jau 20. gadsimta deviņdesmito gadu sākumā citi uzņēmumi piedāvāja atsevišķus pasta paku piegādes pakalpojumus (50) vai citus īpašus pasta pakalpojumu (51). DPLP darbojas arī finanšu pakalpojumu tirgū (pasta norēķinu konti, krājkonti un maksājumu pakalpojumi), kur tas konkurē ar uzņēmumiem, kas piedāvā finanšu produktus, piemēram, bankām un citiem finanšu pakalpojumu sniedzējiem. Pasta norēķinu konti un krājkonti, ko izmanto gan maksājumiem, gan uzkrājumiem, konkurē ar banku norēķinu kontiem un krājkontiem. Banku nozare bija atvērta konkurencei jau pirms 1992. gada, un šajā nozarē starp dalībvalstīm norisinājās plaša mēroga tirdzniecība. Dažādu dalībvalstu bankas pirms 1992. gada nodibināja pārstāvniecības Beļģijā, proti, 1992. gadā Beļģijas teritorijā bija vairāk nekā 70 ārzemju finanšu iestāžu (52). |
| --- | --- |

(156)

Iepriekš izklāstītie pasākumi var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm, jo DPLP darbojas tādos konkurencei atvērtos tirgos, piemēram, pasta paku piegādes pakalpojumu jomā, kuriem ir raksturīgi nozīmīgi pārrobežu darījumi. Pasta paku pakalpojumu tirgū uzņēmumam ir konkurenti, kas darbojas citās dalībvalstīs, piemēram, UPS, FedEx vai TNT Express. DPLP darbojas arī preses izdevumu piegādes tirgū, kurā darbojas vai var darboties citu dalībvalstu uzņēmumi. Pasta paku piegādes pakalpojumi nekad nav bijuši tikai DPLP kompetencē, un jau 20. gadsimta deviņdesmito gadu sākumā citi uzņēmumi piedāvāja atsevišķus pasta paku piegādes pakalpojumus (50) vai citus īpašus pasta pakalpojumu (51). DPLP darbojas arī finanšu pakalpojumu tirgū (pasta norēķinu konti, krājkonti un maksājumu pakalpojumi), kur tas konkurē ar uzņēmumiem, kas piedāvā finanšu produktus, piemēram, bankām un citiem finanšu pakalpojumu sniedzējiem. Pasta norēķinu konti un krājkonti, ko izmanto gan maksājumiem, gan uzkrājumiem, konkurē ar banku norēķinu kontiem un krājkontiem. Banku nozare bija atvērta konkurencei jau pirms 1992. gada, un šajā nozarē starp dalībvalstīm norisinājās plaša mēroga tirdzniecība. Dažādu dalībvalstu bankas pirms 1992. gada nodibināja pārstāvniecības Beļģijā, proti, 1992. gadā Beļģijas teritorijā bija vairāk nekā 70 ārzemju finanšu iestāžu (52).

| (157) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, ir acīmredzams, ka jebkāds valsts pasākums, kas DPLP piešķir ekonomisku priekšrocību, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(157)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, ir acīmredzams, ka jebkāds valsts pasākums, kas DPLP piešķir ekonomisku priekšrocību, var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (158) | Pamatojoties uz iemesliem, kas izklāstīti no 141. apsvēruma līdz 157. apsvērumam, Komisija uzskata, ka pensiju izmaksu uzņemšanās ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(158)

Pamatojoties uz iemesliem, kas izklāstīti no 141. apsvēruma līdz 157. apsvērumam, Komisija uzskata, ka pensiju izmaksu uzņemšanās ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

6.2.2.   Novērtējums attiecībā uz pensiju izmaksu uzņemšanās saderību ar iekšējo tirgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē

| (159) | 1997. gada pensiju reformas ietvaros DPLP pensiju ikgadējās tīrās iemaksas, ko tas maksāja valstij, tika aizstātas ar no saistībām atbrīvojošām iemaksām, tādējādi DPLP pensiju izmaksas pielīdzinot konkurentu izmaksām. Ja šādas reformas nebūtu bijis, pensiju izmaksu apjoms nākamo gadu laikā būtu turpinājis ievērojami palielināties, kas skaidrojams galvenokārt ar to, ka pēc DPLP lēmuma vairs nepieņemt darbā ierēdņus, pasliktinātos aktīvo (iemaksas veicošo) un neaktīvo (maksājumus saņemošo) ierēdņu attiecība. |
| --- | --- |

(159)

1997. gada pensiju reformas ietvaros DPLP pensiju ikgadējās tīrās iemaksas, ko tas maksāja valstij, tika aizstātas ar no saistībām atbrīvojošām iemaksām, tādējādi DPLP pensiju izmaksas pielīdzinot konkurentu izmaksām. Ja šādas reformas nebūtu bijis, pensiju izmaksu apjoms nākamo gadu laikā būtu turpinājis ievērojami palielināties, kas skaidrojams galvenokārt ar to, ka pēc DPLP lēmuma vairs nepieņemt darbā ierēdņus, pasliktinātos aktīvo (iemaksas veicošo) un neaktīvo (maksājumus saņemošo) ierēdņu attiecība.

| (160) | Ņemot vērā, ka ir pilnīgi skaidrs, ka LESD 107. panta 2. punktā un 3. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētās atkāpēs nav piemērojamas, un ka Beļģija neatsaucās uz LESD 106. panta 2. punktu, lai pamatotu DPLP labā veikto pensiju izmaksu uzņemšanās saderību, Komisija izskatīs, vai šādu uzņemšanos var atzīt par saderīgu ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kas paredz, ka atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(160)

Ņemot vērā, ka ir pilnīgi skaidrs, ka LESD 107. panta 2. punktā un 3. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētās atkāpēs nav piemērojamas, un ka Beļģija neatsaucās uz LESD 106. panta 2. punktu, lai pamatotu DPLP labā veikto pensiju izmaksu uzņemšanās saderību, Komisija izskatīs, vai šādu uzņemšanos var atzīt par saderīgu ar LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu, kas paredz, ka atbalstu, kas veicina konkrētu saimniecisko darbību vai konkrētu tautsaimniecības jomu attīstību, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| (161) | Vispirms Komisija izskatīs to, cik lielā mērā ar pensijām saistīto izmaksu kopsummas uzņemšanās atbilst prasībai par kopīgām interesēm un ir šīm interesēm vajadzīga, bet pēc tam novērtēs šā pasākuma samērīgumu un izanalizēs atbalsta pozitīvo un negatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

(161)

Vispirms Komisija izskatīs to, cik lielā mērā ar pensijām saistīto izmaksu kopsummas uzņemšanās atbilst prasībai par kopīgām interesēm un ir šīm interesēm vajadzīga, bet pēc tam novērtēs šā pasākuma samērīgumu un izanalizēs atbalsta pozitīvo un negatīvo ietekmi.

6.2.2.1.   Pasta nozares liberalizācija ir kopīgas intereses mērķis.

| (162) | Kopš 1992. gada Savienības tiesību akti arvien vairāk ir veicinājuši pasta nozares liberalizāciju, jo tika pieņemta Zaļā grāmata, kuras ietekmē savukārt tika pieņemtas trīs direktīvas, proti, i) Direktīva 97/67/EK, ii) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīva 2002/39/EK, ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu turpmāku atvēršanu konkurencei (53), un iii) Direktīva 2008/6/EK. Tāpat arī atzīts, ka pasta tirgus liberalizācijai ES līmenī ir svarīga loma Lisabonas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai. |
| --- | --- |

(162)

Kopš 1992. gada Savienības tiesību akti arvien vairāk ir veicinājuši pasta nozares liberalizāciju, jo tika pieņemta Zaļā grāmata, kuras ietekmē savukārt tika pieņemtas trīs direktīvas, proti, i) Direktīva 97/67/EK, ii) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 10. jūnija Direktīva 2002/39/EK, ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu turpmāku atvēršanu konkurencei (53), un iii) Direktīva 2008/6/EK. Tāpat arī atzīts, ka pasta tirgus liberalizācijai ES līmenī ir svarīga loma Lisabonas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai.

| (163) | Līdz ar to ir svarīgi ne tikai nodrošināt pasta pamatpakalpojumus vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas pienākuma jēdziena izpratnē, bet arī izveidot vienlīdzīgus konkurences apstākļus vēsturiskajam operatoram (operatoram, kas sniedza pakalpojumus pirms tirgus liberalizācijas), tirgū jau esošajiem konkurentiem un jaunajiem tirgus dalībniekiem. |
| --- | --- |

(163)

Līdz ar to ir svarīgi ne tikai nodrošināt pasta pamatpakalpojumus vispārējo pasta pakalpojumu sniegšanas pienākuma jēdziena izpratnē, bet arī izveidot vienlīdzīgus konkurences apstākļus vēsturiskajam operatoram (operatoram, kas sniedza pakalpojumus pirms tirgus liberalizācijas), tirgū jau esošajiem konkurentiem un jaunajiem tirgus dalībniekiem.

| (164) | Lēmumā par Francijas La Poste Komisija atzina, ka vienlīdzīgu nosacījumu izveidošana attiecībā uz vēsturiskā operatora un tā konkurentu sociālajām iemaksām ir pamatnosacījums taisnīgai konkurencei pasta nozarē. Tā uzskatīja, ka, ņemot vērā, ka valsts subsīdijas gan Francijas La Poste, gan tā konkurentiem nodrošina vienlīdzīgas sociālo iemaksu likmes, Francijas La Poste ierēdņu pensiju finansēšanas saistību uzņemšanās ir saderīga ar iekšējo tirgu. DPLP gadījumā Komisija plāno ievērot iepriekš minētā lēmuma 6.3. nodaļā pielietoto loģiku, ko DPLP gadījumā jāuzskata par piemērotu, ciktāl tā attiecas uz DPLP lietu. |
| --- | --- |

(164)

Lēmumā par Francijas La Poste Komisija atzina, ka vienlīdzīgu nosacījumu izveidošana attiecībā uz vēsturiskā operatora un tā konkurentu sociālajām iemaksām ir pamatnosacījums taisnīgai konkurencei pasta nozarē. Tā uzskatīja, ka, ņemot vērā, ka valsts subsīdijas gan Francijas La Poste, gan tā konkurentiem nodrošina vienlīdzīgas sociālo iemaksu likmes, Francijas La Poste ierēdņu pensiju finansēšanas saistību uzņemšanās ir saderīga ar iekšējo tirgu. DPLP gadījumā Komisija plāno ievērot iepriekš minētā lēmuma 6.3. nodaļā pielietoto loģiku, ko DPLP gadījumā jāuzskata par piemērotu, ciktāl tā attiecas uz DPLP lietu.

6.2.2.2.   Pensiju izmaksu uzņemšanās nepieciešamība

| (165) | Komisija uzskata, ka DPLP juridiskā statusa mainīšana 1992. gadā bija vajadzīga, lai veicinātu konkurenci pasta pakalpojumu tirgū. Tādējādi tā DPLP un tā konkurentus būtībā nostādīja līdztiesīgās pozīcijās juridiskās formas ziņā (un līdz ar to atcēla neierobežotās garantijas, ko DPLP izmantoja kā valsts iestāde). |
| --- | --- |

(165)

Komisija uzskata, ka DPLP juridiskā statusa mainīšana 1992. gadā bija vajadzīga, lai veicinātu konkurenci pasta pakalpojumu tirgū. Tādējādi tā DPLP un tā konkurentus būtībā nostādīja līdztiesīgās pozīcijās juridiskās formas ziņā (un līdz ar to atcēla neierobežotās garantijas, ko DPLP izmantoja kā valsts iestāde).

| (166) | Tomēr ne Beļģijas valsts, ne Régie des postes nebija uzkrājušas rezerves, kas atbilstu nenosegtajām pensiju saistībām. 1992. gadā, kad tika izveidots DPLP, tas turpināja pildīt saistības attiecībā uz pensijām, taču uzņēmums šo saistību segšanai nenovirzīja atbilstīgus aktīvus. |
| --- | --- |

(166)

Tomēr ne Beļģijas valsts, ne Régie des postes nebija uzkrājušas rezerves, kas atbilstu nenosegtajām pensiju saistībām. 1992. gadā, kad tika izveidots DPLP, tas turpināja pildīt saistības attiecībā uz pensijām, taču uzņēmums šo saistību segšanai nenovirzīja atbilstīgus aktīvus.

| (167) | Ņemot vērā, ka daudziem ierēdņiem tuvojās pensionēšanās vecums, šīs izmaksas DPLP pakāpeniski būtu radījušas pārmērīgu slogu. Lai gan esošās situācijas uzlabošanai tika veikti vairāki pasākumi (ražīguma palielināšana, pakāpeniski darbinieku skaita samazināšana, darbiniekiem aizejot pensijā dabisku iemeslu dēļ, algu indeksācija), ar tiem nepietiktu, lai panāktu ilgtspējīgu līdzsvaru attiecībā uz DPLP finansiālo stāvokli (sk. 3. attēlu turpmāk tekstā). |
| --- | --- |

(167)

Ņemot vērā, ka daudziem ierēdņiem tuvojās pensionēšanās vecums, šīs izmaksas DPLP pakāpeniski būtu radījušas pārmērīgu slogu. Lai gan esošās situācijas uzlabošanai tika veikti vairāki pasākumi (ražīguma palielināšana, pakāpeniski darbinieku skaita samazināšana, darbiniekiem aizejot pensijā dabisku iemeslu dēļ, algu indeksācija), ar tiem nepietiktu, lai panāktu ilgtspējīgu līdzsvaru attiecībā uz DPLP finansiālo stāvokli (sk. 3. attēlu turpmāk tekstā).

| (168) | Viens no iemesliem ir tāds, ka kļūstot par privāttiesību uzņēmumu DPLP vairs nevarētu nepieņemt darbā ierēdņus, bet tikai līgumdarbiniekus (uz kuriem attiecas standarta darba līgums un darba tiesību normas). Līdz ar to pēc 1997. gada DPLP no saviem līdzekļiem būtu bijis jāfinansē gan pensijā aizgājušo ierēdņu pensiju izmaksas, gan sociālās iemaksas strādājošo līgumdarbinieku pensiju apdrošināšanai. |
| --- | --- |

(168)

Viens no iemesliem ir tāds, ka kļūstot par privāttiesību uzņēmumu DPLP vairs nevarētu nepieņemt darbā ierēdņus, bet tikai līgumdarbiniekus (uz kuriem attiecas standarta darba līgums un darba tiesību normas). Līdz ar to pēc 1997. gada DPLP no saviem līdzekļiem būtu bijis jāfinansē gan pensijā aizgājušo ierēdņu pensiju izmaksas, gan sociālās iemaksas strādājošo līgumdarbinieku pensiju apdrošināšanai.

| (169) | DPLP skaidrās naudas plūsmu negatīvā tendence gadu gaitā pieņemtos spēkā, jo pieaugušās pensiju izmaksas pārsniegtu darbības rezultātā gūtos ieņēmumus (sk. 3. tabulu).

  3.   attēls



  DPLP naudas plūsmu simulācija, ko 1996. gadā izstrādāja Beļģijas iestādes |
| --- | --- |

(169)

DPLP skaidrās naudas plūsmu negatīvā tendence gadu gaitā pieņemtos spēkā, jo pieaugušās pensiju izmaksas pārsniegtu darbības rezultātā gūtos ieņēmumus (sk. 3. tabulu).

3.   attēls

DPLP naudas plūsmu simulācija, ko 1996. gadā izstrādāja Beļģijas iestādes

Image

| (170) | Nevar noliegt, ka DPLP izmaksas būtu ievērojami palielinājušās, ja tam pēc 1997. gada visu savu pensijā aizgājušo ierēdņu pensijas būtu bijis jāfinansē no saviem līdzekļiem. Ir acīmredzams, ka bez valsts atbalsta uzņēmums varēja izvēlēties nemainīt savu juridisko formu no valsts iestādes uz privātu uzņēmumu. |
| --- | --- |

(170)

Nevar noliegt, ka DPLP izmaksas būtu ievērojami palielinājušās, ja tam pēc 1997. gada visu savu pensijā aizgājušo ierēdņu pensijas būtu bijis jāfinansē no saviem līdzekļiem. Ir acīmredzams, ka bez valsts atbalsta uzņēmums varēja izvēlēties nemainīt savu juridisko formu no valsts iestādes uz privātu uzņēmumu.

| (171) | Turklāt pensiju izmaksu pilnīga refinansēšana, šim nolūkam attiecīgi palielinot ieņēmumus no standarta pasta sūtījumu pakalpojumiem, būtu novedusi pie ļoti augstiem pasta sūtījumu tarifiem un, iespējams, ievērojama sūtīto vēstuļu skaita samazinājuma, tādējādi apdraudot vispārējā pasta pakalpojuma piedāvājumu. |
| --- | --- |

(171)

Turklāt pensiju izmaksu pilnīga refinansēšana, šim nolūkam attiecīgi palielinot ieņēmumus no standarta pasta sūtījumu pakalpojumiem, būtu novedusi pie ļoti augstiem pasta sūtījumu tarifiem un, iespējams, ievērojama sūtīto vēstuļu skaita samazinājuma, tādējādi apdraudot vispārējā pasta pakalpojuma piedāvājumu.

| (172) | Komisija turklāt uzskata, ka attiecīgie pasākumi ir piemēroti to izmantošanai Kopienas interesēs, ko ar tiem paredzēts sasniegt. Ne ar vienu citu instrumentu šo jautājumu nebūtu bijis iespējams atrisināt efektīvāk. Nozarēs, kurās ir noteikti VTNP, protams, varētu piešķirt sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, taču šāda pieeja ilgtermiņā nav ilgtspējīga, ņemot vērā problēmas īpašo raksturu. |
| --- | --- |

(172)

Komisija turklāt uzskata, ka attiecīgie pasākumi ir piemēroti to izmantošanai Kopienas interesēs, ko ar tiem paredzēts sasniegt. Ne ar vienu citu instrumentu šo jautājumu nebūtu bijis iespējams atrisināt efektīvāk. Nozarēs, kurās ir noteikti VTNP, protams, varētu piešķirt sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas, taču šāda pieeja ilgtermiņā nav ilgtspējīga, ņemot vērā problēmas īpašo raksturu.

| (173) | Ņemot vērā pasta tirgus liberalizācijas mērķus, kas jo īpaši paredz nodrošināt kvalitatīvu vispārējā pasta pakalpojuma piedāvājumu par pieņemamām cenām, un mērķi, kas paredz veicināt godīgu konkurenci, pensiju izmaksu uzņemšanās bija nepieciešams pasākums. |
| --- | --- |

(173)

Ņemot vērā pasta tirgus liberalizācijas mērķus, kas jo īpaši paredz nodrošināt kvalitatīvu vispārējā pasta pakalpojuma piedāvājumu par pieņemamām cenām, un mērķi, kas paredz veicināt godīgu konkurenci, pensiju izmaksu uzņemšanās bija nepieciešams pasākums.

6.2.2.3.   Pensiju izmaksu uzņemšanās samērīgums

| (174) | Lēmumā par Francijas La Poste Komisija sniedz novērtējumu par to, cik samērīgi ir atbalsta pasākumi, kas paredz to vēsturisko pasta operatoru pensiju izmaksu uzņemšanos, kas ierēdņus joprojām nodarbina saskaņā ar nosacījumiem, par kuriem vienojās, kad šie operatori bija monopola situācijā. Samērīgums jānovērtē, ņemot vērā taisnīgu nosacījumu īstenošanu konkurencei atvērtos tirgos (piemēram, korespondences, pasta paku un finanšu pakalpojumu tirgos). Vēsturiskajam operatoram ir jāveic sociālās apdrošināšanas iemaksas, kas ir līdzvērtīgas tā konkurentu veiktajām iemaksām. |
| --- | --- |

(174)

Lēmumā par Francijas La Poste Komisija sniedz novērtējumu par to, cik samērīgi ir atbalsta pasākumi, kas paredz to vēsturisko pasta operatoru pensiju izmaksu uzņemšanos, kas ierēdņus joprojām nodarbina saskaņā ar nosacījumiem, par kuriem vienojās, kad šie operatori bija monopola situācijā. Samērīgums jānovērtē, ņemot vērā taisnīgu nosacījumu īstenošanu konkurencei atvērtos tirgos (piemēram, korespondences, pasta paku un finanšu pakalpojumu tirgos). Vēsturiskajam operatoram ir jāveic sociālās apdrošināšanas iemaksas, kas ir līdzvērtīgas tā konkurentu veiktajām iemaksām.

| (175) | Tā kā DPLP līgumdarbinieki juridiskā ziņā ir pielīdzināmi jebkura privāta uzņēmuma darbiniekiem, bet štata darbinieki – ierēdņiem, salīdzinot sociālās iemaksas, ko DPLP veic par katru no šīm darbinieku kategorijām, var pārbaudīt, vai kopš brīža, kad valsts uzņēmās DPLP pensiju izmaksas, DPLP ievēro nosacījumu par sociālo iemaksu veikšanu tādā apmērā, kas ir līdzvērtīgs tam, ko maksā konkurenti. |
| --- | --- |

(175)

Tā kā DPLP līgumdarbinieki juridiskā ziņā ir pielīdzināmi jebkura privāta uzņēmuma darbiniekiem, bet štata darbinieki – ierēdņiem, salīdzinot sociālās iemaksas, ko DPLP veic par katru no šīm darbinieku kategorijām, var pārbaudīt, vai kopš brīža, kad valsts uzņēmās DPLP pensiju izmaksas, DPLP ievēro nosacījumu par sociālo iemaksu veikšanu tādā apmērā, kas ir līdzvērtīgs tam, ko maksā konkurenti.

| (176) | Zemāk esošā kopsavilkuma tabula detalizēti atspoguļo DPLP sociālās apdrošināšanas izmaksas par tā štata darbiniekiem un līgumdarbiniekiem:








  DPLP sociālās apdrošināšanas izmaksas | Štata darbinieki | Līgumdarbinieki |
| --- | --- | --- | --- |
| DPLP iemaksa sociālās apdrošināšanas sistēmā; no tām 8,86 % novirza pensijās | [...] % | [...] % |
| DPLP tiešās izmaksas | [...] % | [...] % |
| Slimības un invaliditātes pabalsti | [...] % | [...] % |
| Ģimenes pabalsti | [...] % | — |
| Iemaksa kompensāciju izmaksai
   (54) | | [...] % |
| Strukturālā samazināšana
   (55) | | [...] % |
| DARBA DEVĒJA IEMAKSAS kopā | [...] % | [...] % |
| DARBA ŅĒMĒJU IEMAKSAS | [...] % | [...] % |
| Darba ņēmēja iemaksa sociālās apdrošināšanas sistēmā | [...] % | [...] % |

(176)

Zemāk esošā kopsavilkuma tabula detalizēti atspoguļo DPLP sociālās apdrošināšanas izmaksas par tā štata darbiniekiem un līgumdarbiniekiem:

DPLP sociālās apdrošināšanas izmaksas

Štata darbinieki

Līgumdarbinieki

DPLP iemaksa sociālās apdrošināšanas sistēmā; no tām 8,86 % novirza pensijās

[...] %

[...] %

DPLP tiešās izmaksas

[...] %

[...] %

Slimības un invaliditātes pabalsti

[...] %

[...] %

Ģimenes pabalsti

[...] %

—

Iemaksa kompensāciju izmaksai
   (54)

[...] %

Strukturālā samazināšana
   (55)

[...] %

DARBA DEVĒJA IEMAKSAS kopā

[...] %

[...] %

DARBA ŅĒMĒJU IEMAKSAS

[...] %

[...] %

Darba ņēmēja iemaksa sociālās apdrošināšanas sistēmā

[...] %

[...] %

| (177) | Kā norādīts augstāk esošajā tabulā, DPLP iemaksu apjoms Beļģijas sociālās apdrošināšanas sistēmā (nominālā procentu likme no algu izmaksām) ir ievērojami zemāks nekā privātuzņēmēju iemaksu līmenis (attiecīgi [...] % un [...] %). |
| --- | --- |

(177)

Kā norādīts augstāk esošajā tabulā, DPLP iemaksu apjoms Beļģijas sociālās apdrošināšanas sistēmā (nominālā procentu likme no algu izmaksām) ir ievērojami zemāks nekā privātuzņēmēju iemaksu līmenis (attiecīgi [...] % un [...] %).

| (178) | Tomēr, ja, salīdzinot sociālo iemaksu faktiskās likmes, ņem vērā darba devēja tiešās izmaksas, abos gadījumos procenti ir gandrīz identiski, pat nedaudz augstāki DPLP štata darbinieku gadījumā ([...] % un [...] %). |
| --- | --- |

(178)

Tomēr, ja, salīdzinot sociālo iemaksu faktiskās likmes, ņem vērā darba devēja tiešās izmaksas, abos gadījumos procenti ir gandrīz identiski, pat nedaudz augstāki DPLP štata darbinieku gadījumā ([...] % un [...] %).

| (179) | Var konstatēt arī to, ka darba ņēmēju veiktās iemaksas abos gadījumos ir gandrīz vienādas ([...] % un [...] %). |
| --- | --- |

(179)

Var konstatēt arī to, ka darba ņēmēju veiktās iemaksas abos gadījumos ir gandrīz vienādas ([...] % un [...] %).

| (180) | Sociālās apdrošināšanas iemaksu nominālā likme, ko DPLP maksā par saviem štata darbiniekiem, ir zemāka, jo DPLP nav jāveic atsevišķas sociālās apdrošināšanas iemaksas, kas neattiecas uz darbiniekiem, kam ir ierēdņa statuss (piemēram, iemaksas pabalstiem par arodslimībām, bezdarbu, nelaimes gadījumiem). Tomēr DPLP štata darbinieku īpašā statusa dēļ DPLP tiešās izmaksas ietver iemaksas, kam ir noteikts atbrīvojums. Līdz ar to DPLP tiešās izmaksas ir augstas. |
| --- | --- |

(180)

Sociālās apdrošināšanas iemaksu nominālā likme, ko DPLP maksā par saviem štata darbiniekiem, ir zemāka, jo DPLP nav jāveic atsevišķas sociālās apdrošināšanas iemaksas, kas neattiecas uz darbiniekiem, kam ir ierēdņa statuss (piemēram, iemaksas pabalstiem par arodslimībām, bezdarbu, nelaimes gadījumiem). Tomēr DPLP štata darbinieku īpašā statusa dēļ DPLP tiešās izmaksas ietver iemaksas, kam ir noteikts atbrīvojums. Līdz ar to DPLP tiešās izmaksas ir augstas.

| (181) | Darba ņēmēju iemaksas, kas arī būtu jāņem vērā, jo darba ņēmējiem šīs iemaksas ir jāveic saskaņā ar darba devēja izmaksāto algu (līdz ar to arī šī iemaksa ir izdevums darba devējam), ir nedaudz augstākas štata darbinieku gadījumā (salīdzinājumā ar līgumdarbiniekiem). |
| --- | --- |

(181)

Darba ņēmēju iemaksas, kas arī būtu jāņem vērā, jo darba ņēmējiem šīs iemaksas ir jāveic saskaņā ar darba devēja izmaksāto algu (līdz ar to arī šī iemaksa ir izdevums darba devējam), ir nedaudz augstākas štata darbinieku gadījumā (salīdzinājumā ar līgumdarbiniekiem).

| (182) | Beļģijas iestādes un DPLP ir sniegušas informāciju, kas parāda, ka tiešās iemaksas laika gaitā kopumā nav mainījušās. |
| --- | --- |

(182)

Beļģijas iestādes un DPLP ir sniegušas informāciju, kas parāda, ka tiešās iemaksas laika gaitā kopumā nav mainījušās.

| (183) | Lai gan DPLP tiešās izmaksas ([...] %) šī jēdziena tiešā izpratnē neatbilst sociālām iemaksām, jāņem vērā, ka tās nav brīvprātīgas, bet gan tiešā veidā izriet no štata darbinieku īpašā statusa un līdz ar to DPLP ir obligātas. Līdz ar to izcelsmes un mērķa ziņā būtu loģiski tās pielīdzināt citām sociālās apdrošināšanas izmaksām. |
| --- | --- |

(183)

Lai gan DPLP tiešās izmaksas ([...] %) šī jēdziena tiešā izpratnē neatbilst sociālām iemaksām, jāņem vērā, ka tās nav brīvprātīgas, bet gan tiešā veidā izriet no štata darbinieku īpašā statusa un līdz ar to DPLP ir obligātas. Līdz ar to izcelsmes un mērķa ziņā būtu loģiski tās pielīdzināt citām sociālās apdrošināšanas izmaksām.

| (184) | Tāpēc šīs tiešās izmaksas ir jāņem vērā, aprēķinot DPLP faktiskās sociālās iemaksas. Tādējādi DPLP štata darbiniekiem paredzēto sociālo iemaksu kopējais apjoms būtu nedaudz augstāks kā privātā sektora uzņēmumu darbiniekiem (attiecīgi [...] % un [...] %). |
| --- | --- |

(184)

Tāpēc šīs tiešās izmaksas ir jāņem vērā, aprēķinot DPLP faktiskās sociālās iemaksas. Tādējādi DPLP štata darbiniekiem paredzēto sociālo iemaksu kopējais apjoms būtu nedaudz augstāks kā privātā sektora uzņēmumu darbiniekiem (attiecīgi [...] % un [...] %).

6.2.2.4.   Pensiju izmaksas uzņemšanās līdzsvara tests

| (185) | DPLP piemērojamā pensiju režīma reforma bija būtisks posms ceļā uz uzņēmuma pielāgošanu pakāpeniskajai liberalizācijai un Beļģijas pasta tirgus pilnīgu liberalizāciju, kam ir svarīga loma Lisabonas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai. |
| --- | --- |

(185)

DPLP piemērojamā pensiju režīma reforma bija būtisks posms ceļā uz uzņēmuma pielāgošanu pakāpeniskajai liberalizācijai un Beļģijas pasta tirgus pilnīgu liberalizāciju, kam ir svarīga loma Lisabonas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai.

| (186) | Lēmumā par Francijas La Poste Komisija norādīja, ka pasta nozares liberalizācija varētu būt apgrūtināta, ja netiktu apstiprināti pensiju reformu projekti, kas būtu pielīdzināmi tam, ko īstenoja Beļģijā. |
| --- | --- |

(186)

Lēmumā par Francijas La Poste Komisija norādīja, ka pasta nozares liberalizācija varētu būt apgrūtināta, ja netiktu apstiprināti pensiju reformu projekti, kas būtu pielīdzināmi tam, ko īstenoja Beļģijā.

| (187) | Komisija uzskata arī, ka lai gan attiecīgie pasākumi pensionāriem veicamo maksājumu ziņā neattiecas uz īpašu režīmu, tie ļauj padarīt ilgtspējīgu tādu finansēšanas mehānismu, kuru vēsturiskā attīstība padarīja neizmantojamu. Komisija uzskata, ka šie pasākumi līdz ar to iekļaujas daudz plašākajā dalībvalstu pensiju sistēmu reformas kontekstā, un šo reformu atbalsta gan Padome, gan Komisija. |
| --- | --- |

(187)

Komisija uzskata arī, ka lai gan attiecīgie pasākumi pensionāriem veicamo maksājumu ziņā neattiecas uz īpašu režīmu, tie ļauj padarīt ilgtspējīgu tādu finansēšanas mehānismu, kuru vēsturiskā attīstība padarīja neizmantojamu. Komisija uzskata, ka šie pasākumi līdz ar to iekļaujas daudz plašākajā dalībvalstu pensiju sistēmu reformas kontekstā, un šo reformu atbalsta gan Padome, gan Komisija.

| (188) | Pasākuma negatīvā ietekme, šķiet, nav liela, jo, ņemot vērā DPLP pagātni un darbību, ir skaidrs, ka liela daļa uzņēmuma pensiju saistību attiecas uz darbībām rezervētajā nozarē, kur konkurences kropļojumi pēc būtības nav lieli. |
| --- | --- |

(188)

Pasākuma negatīvā ietekme, šķiet, nav liela, jo, ņemot vērā DPLP pagātni un darbību, ir skaidrs, ka liela daļa uzņēmuma pensiju saistību attiecas uz darbībām rezervētajā nozarē, kur konkurences kropļojumi pēc būtības nav lieli.

| (189) | Attiecīgais pasākums teorētiski varētu dot iespēju DPLP palikt vadošā pozīcijā. Tomēr Komisija uzskata, ka šis risks ir zems, jo attiecīgie pasākumi aprobežojas ar DPLP veikto iemaksu pielīdzināšanu konkurentu iemaksām. |
| --- | --- |

(189)

Attiecīgais pasākums teorētiski varētu dot iespēju DPLP palikt vadošā pozīcijā. Tomēr Komisija uzskata, ka šis risks ir zems, jo attiecīgie pasākumi aprobežojas ar DPLP veikto iemaksu pielīdzināšanu konkurentu iemaksām.

| (190) | No iepriekšminētā izriet, ka salīdzinājumā ar DPLP labā veikto atbalsta pasākumu pozitīvo ietekmi to negatīvā ietekme nav liela. |
| --- | --- |

(190)

No iepriekšminētā izriet, ka salīdzinājumā ar DPLP labā veikto atbalsta pasākumu pozitīvo ietekmi to negatīvā ietekme nav liela.

| (191) | Tā kā pasākumi aprobežojas ar to, kas ir stingri nepieciešams, lai izveidotu vienlīdzīgus nosacījumus attiecībā uz sociālajām iemaksām, un likvidē konkurences kropļojumu, kas DPLP nostādīja neizdevīgā stāvoklī, šiem pasākumiem nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(191)

Tā kā pasākumi aprobežojas ar to, kas ir stingri nepieciešams, lai izveidotu vienlīdzīgus nosacījumus attiecībā uz sociālajām iemaksām, un likvidē konkurences kropļojumu, kas DPLP nostādīja neizdevīgā stāvoklī, šiem pasākumiem nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| (192) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka 1997. gadā īstenoto pensiju izmaksas uzņemšanos LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē var uzskatīt par atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu, jo, ņemot vērā DPLP štata darbinieku sociālās apdrošināšanas izmaksas, DPLP nav labākā situācijā par citiem pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(192)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka 1997. gadā īstenoto pensiju izmaksas uzņemšanos LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē var uzskatīt par atbalstu, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu, jo, ņemot vērā DPLP štata darbinieku sociālās apdrošināšanas izmaksas, DPLP nav labākā situācijā par citiem pakalpojumu sniedzējiem.

6.3.   SABIEDRISKO PAKALPOJUMU KOMPENSĀCIJAS UN CITU PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

6.3.1.   Atbalsta esība LESD 107. panta 1. punkta izpratnē

6.3.1.1.   Priekšrocība un selektivitāte

| (193) | Attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu izmaksu kompensāciju Altmark lieta (56) nosaka kritērijus, kurus valsts atbalstam ir jāizpilda, lai to varētu uzskatīt par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma kompensāciju un nekvalificētu kā valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(193)

Attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu izmaksu kompensāciju Altmark lieta (56) nosaka kritērijus, kurus valsts atbalstam ir jāizpilda, lai to varētu uzskatīt par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma kompensāciju un nekvalificētu kā valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (194) | Šajā gadījumā minētie kritēriji, jo īpaši ceturtais, nav izpildīti, proti, DPLP netika izvēlēts sabiedrisko iepirkumu procedūras rezultātā. Turklāt Beļģijas iestādes neuzrādīja, ka kompensācijas apjoms tika noteikts, pamatojoties uz tādu izmaksu analīzi, kas vidējam uzņēmumam, ko vada un nodrošina ar pienācīgiem līdzekļiem, būtu radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, un Komisijai nav nekādas norādes vai informācija, kas liecinātu, ka ceturtais kritērijs ir izpildīts. |
| --- | --- |

(194)

Šajā gadījumā minētie kritēriji, jo īpaši ceturtais, nav izpildīti, proti, DPLP netika izvēlēts sabiedrisko iepirkumu procedūras rezultātā. Turklāt Beļģijas iestādes neuzrādīja, ka kompensācijas apjoms tika noteikts, pamatojoties uz tādu izmaksu analīzi, kas vidējam uzņēmumam, ko vada un nodrošina ar pienācīgiem līdzekļiem, būtu radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, un Komisijai nav nekādas norādes vai informācija, kas liecinātu, ka ceturtais kritērijs ir izpildīts.

| (195) | Ņemot vērā, ka ikgadējās kompensācijas sniedza labumu tikai vienam uzņēmumam un tam nodrošināja papildu līdzekļus, šis pasākums DPLP sniedza selektīvu priekšrocību. |
| --- | --- |

(195)

Ņemot vērā, ka ikgadējās kompensācijas sniedza labumu tikai vienam uzņēmumam un tam nodrošināja papildu līdzekļus, šis pasākums DPLP sniedza selektīvu priekšrocību.

| (196) | Kapitāla palielināšana 1997. gadā: Beļģijas iestādes atzina, ka 1997. gadā veiktā kapitāla palielināšana EUR 62 miljonu apmērā faktiski bija uz vēlāku laiku atlikta VTNP kompensācija, ko bija paredzēts izmaksāt 1996. gadā. Līdz ar to šīs kapitāla iemaksas jāvērtē saskaņā ar tiem pašiem kritērijiem, kas attiecas uz ikgadējām kompensācijām. Ņemot vērā, ka Altmark lietā paredzētie nosacījumi netika izpildīti, pasākums DPLP sniedza selektīvu priekšrocību. |
| --- | --- |

(196)

Kapitāla palielināšana 1997. gadā: Beļģijas iestādes atzina, ka 1997. gadā veiktā kapitāla palielināšana EUR 62 miljonu apmērā faktiski bija uz vēlāku laiku atlikta VTNP kompensācija, ko bija paredzēts izmaksāt 1996. gadā. Līdz ar to šīs kapitāla iemaksas jāvērtē saskaņā ar tiem pašiem kritērijiem, kas attiecas uz ikgadējām kompensācijām. Ņemot vērā, ka Altmark lietā paredzētie nosacījumi netika izpildīti, pasākums DPLP sniedza selektīvu priekšrocību.

| (197) | Kapitāla palielināšana 2003. gadā: Beļģijas iestādes norādīja, ka 2003. gadā veiktā kapitāla palielināšana (EUR 297,5 miljoni) atbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, un līdz ar to nebija valsts atbalsts. Tās apgalvo, ka kapitāla palielināšanas mērķis bija stiprināt DPLP pašu kapitālu, lai tas varētu uzcelt un modernizēt šķirošanas centrus, optimizēt pasta sūtījumu piegādes braucienus un automatizēt darbību. Ieguldītie līdzekļi bija paredzēti arī, lai nosegtu personāla izmaksas, kas radās, samazinot darbinieku skaitu priekšlaicīgas pensionēšanās shēmas ietvaros, saīsinot darba laiku un palielinot jauno darbinieku algas. |
| --- | --- |

(197)

Kapitāla palielināšana 2003. gadā: Beļģijas iestādes norādīja, ka 2003. gadā veiktā kapitāla palielināšana (EUR 297,5 miljoni) atbilda tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, un līdz ar to nebija valsts atbalsts. Tās apgalvo, ka kapitāla palielināšanas mērķis bija stiprināt DPLP pašu kapitālu, lai tas varētu uzcelt un modernizēt šķirošanas centrus, optimizēt pasta sūtījumu piegādes braucienus un automatizēt darbību. Ieguldītie līdzekļi bija paredzēti arī, lai nosegtu personāla izmaksas, kas radās, samazinot darbinieku skaitu priekšlaicīgas pensionēšanās shēmas ietvaros, saīsinot darba laiku un palielinot jauno darbinieku algas.

| (198) | Lai pierādītu, ka veiktā kapitāla palielināšana atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, Beļģijas iestādes savā stratēģiskajā plānā izteica peļņas prognozes, kas norādīja uz tādu rentabilitātes pakāpi, kas ir augstāka par kapitāla izmaksām un ko pieprasītu privāts ieguldītājs. |
| --- | --- |

(198)

Lai pierādītu, ka veiktā kapitāla palielināšana atbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam, Beļģijas iestādes savā stratēģiskajā plānā izteica peļņas prognozes, kas norādīja uz tādu rentabilitātes pakāpi, kas ir augstāka par kapitāla izmaksām un ko pieprasītu privāts ieguldītājs.

| (199) | Beļģijas iestāžu izteiktās prognozes un veiktais peļņas aprēķins bija vērsti uz nākotni, ļoti detalizēti un atbilda metodei, ko izmantotu privāts ieguldītājs:






  1. | Rentabilitāti aprēķināja, pielietojot diskontēto naudas plūsmu metodi, kurā ņem vērā plānoto uzņēmuma izaugsmi un investīciju spēju uzņēmuma akcionāriem radīt peļņu un naudas plūsmas. |
| --- | --- | --- |

(199)

Beļģijas iestāžu izteiktās prognozes un veiktais peļņas aprēķins bija vērsti uz nākotni, ļoti detalizēti un atbilda metodei, ko izmantotu privāts ieguldītājs:

1.

Rentabilitāti aprēķināja, pielietojot diskontēto naudas plūsmu metodi, kurā ņem vērā plānoto uzņēmuma izaugsmi un investīciju spēju uzņēmuma akcionāriem radīt peļņu un naudas plūsmas.

| 2. | Paredzēja trīs alternatīvus scenārijus: optimistisku scenāriju, pesimistisku scenāriju un visticamāko scenāriju, ko izmantoja, izvērtējot prognožu precizitāti. |
| --- | --- |

2.

Paredzēja trīs alternatīvus scenārijus: optimistisku scenāriju, pesimistisku scenāriju un visticamāko scenāriju, ko izmantoja, izvērtējot prognožu precizitāti.

| 3. | Saskaņā ar prognozēm 2007. gadā paredzēja peļņas normas pieaugumu līdz [...] % (sk. 4. tabulu) un laika posmā no 2003. gada līdz 2012. gadam tādu sagaidāmā iekšējā ienesīguma likmi [...] % apmērā (sk. 5. tabulu), kas ir augstāka par [...] % likmi, ko neatkarīgais eksperts (Banque Degroof) atzina par peļņas normu, ko pasta nozares privātie ieguldītāji uzskatītu par pienācīgu. |
| --- | --- |

3.

Saskaņā ar prognozēm 2007. gadā paredzēja peļņas normas pieaugumu līdz [...] % (sk. 4. tabulu) un laika posmā no 2003. gada līdz 2012. gadam tādu sagaidāmā iekšējā ienesīguma likmi [...] % apmērā (sk. 5. tabulu), kas ir augstāka par [...] % likmi, ko neatkarīgais eksperts (Banque Degroof) atzina par peļņas normu, ko pasta nozares privātie ieguldītāji uzskatītu par pienācīgu.

4.   attēls

Beļģijas iestāžu sākotnējās (ex ante) peļņas prognozes par laika posmu no 2003. gada līdz 2007. gadam

[...]

Avots: Beļģijas iestādes

5.   attēls

Sagaidāmā (ex ante) iekšējā ienesīguma likmes aprēķins, ko Beļģijas iestādes veica saskaņā ar visticamāko scenāriju

[...]

Avots: Beļģijas iestādes

| (200) | Turpinot var atzīmēt to, ka to, cik prognozes bija pamatotas, kopumā apstiprināja turpmāko gadu finanšu rezultāti (sk. 6. tabulu). Ņemot vērā šo rentabilitātes pieaugumu, DPLP no 2007. gada sāka izmaksāt dividendes.

  6.   attēls:


  Gūtā (ex post) peļņa laika posmā no 2003. gada līdz 2007. gadam

  [...]

  Avots: Beļģijas iestādes |
| --- | --- |

(200)

Turpinot var atzīmēt to, ka to, cik prognozes bija pamatotas, kopumā apstiprināja turpmāko gadu finanšu rezultāti (sk. 6. tabulu). Ņemot vērā šo rentabilitātes pieaugumu, DPLP no 2007. gada sāka izmaksāt dividendes.

6.   attēls:

Gūtā (ex post) peļņa laika posmā no 2003. gada līdz 2007. gadam

[...]

Avots: Beļģijas iestādes

| (201) | Desmit gadu laikā sasniegtie rezultāti arī atbilst 2003. gada prognozēm, ņemot vērā to, ka ex post iekšējā ienesīguma likmei būtu jābūt [...] %, proti augstākai par [...] % likmi, ko prognozēja 2003. gadā. |
| --- | --- |

(201)

Desmit gadu laikā sasniegtie rezultāti arī atbilst 2003. gada prognozēm, ņemot vērā to, ka ex post iekšējā ienesīguma likmei būtu jābūt [...] %, proti augstākai par [...] % likmi, ko prognozēja 2003. gadā.

| (202) | Lai gan Beļģijas valsts kapitālieguldījuma radītā peļņa šķiet pietiekama, lai atzītu, ka šis ieguldījums atbilst principam par privātu ieguldītāju, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, jāatzīmē, ka prognozētie ienākumi, kas bija šīs rentabilitātes novērtējuma pamatā, ietvēra valsts atbalstu un jo īpaši ikgadējās kompensācijas, ko izmaksāja DPLP labā. |
| --- | --- |

(202)

Lai gan Beļģijas valsts kapitālieguldījuma radītā peļņa šķiet pietiekama, lai atzītu, ka šis ieguldījums atbilst principam par privātu ieguldītāju, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, jāatzīmē, ka prognozētie ienākumi, kas bija šīs rentabilitātes novērtējuma pamatā, ietvēra valsts atbalstu un jo īpaši ikgadējās kompensācijas, ko izmaksāja DPLP labā.

| (203) | Tomēr šiem valsts atbalsta pasākumiem acīmredzami ir atšķirīgi nolūki un tiem nav nekāda kopsakara laikā ar 2003. gadā veikto kapitāla palielināšanu. |
| --- | --- |

(203)

Tomēr šiem valsts atbalsta pasākumiem acīmredzami ir atšķirīgi nolūki un tiem nav nekāda kopsakara laikā ar 2003. gadā veikto kapitāla palielināšanu.

| (204) | Turklāt šaubas, kas privātam ieguldītājam varētu rasties sakarā ar nepaziņoto atbalstu DPLP labā, kliedēja tas, ka Komisija 2003. gada lēmumā oficiāli atļāva veikt kapitāla palielināšanu. Līdz ar Komisijas labvēlīgo lēmumu un par spīti tam, ka šis lēmums vēl nebija galīgs, ikviens privātais ieguldītājs, kas saskata iespēju labi nopelnīt, pieņemot lēmumu par ieguldīšanu, visdrīzāk būtu izvēlējies riskēt un veicis minēto ieguldījumu. Lai pieņemtu šādu lēmumu, privātais ieguldītājs nebūtu gaidījis vairākus gadus, proti, līdz Vispārējās tiesas un Tiesas sprieduma pasludināšanai. Līdz ar to, veicot ieguldījumu, nevarēja paredzēt, ka lēmumu vēlāk atcels, taču tas bija maz ticams, ņemot vērā, ka Komisijas lēmumus uzskata par likumīgiem, kamēr vien tiek ir spēkā. |
| --- | --- |

(204)

Turklāt šaubas, kas privātam ieguldītājam varētu rasties sakarā ar nepaziņoto atbalstu DPLP labā, kliedēja tas, ka Komisija 2003. gada lēmumā oficiāli atļāva veikt kapitāla palielināšanu. Līdz ar Komisijas labvēlīgo lēmumu un par spīti tam, ka šis lēmums vēl nebija galīgs, ikviens privātais ieguldītājs, kas saskata iespēju labi nopelnīt, pieņemot lēmumu par ieguldīšanu, visdrīzāk būtu izvēlējies riskēt un veicis minēto ieguldījumu. Lai pieņemtu šādu lēmumu, privātais ieguldītājs nebūtu gaidījis vairākus gadus, proti, līdz Vispārējās tiesas un Tiesas sprieduma pasludināšanai. Līdz ar to, veicot ieguldījumu, nevarēja paredzēt, ka lēmumu vēlāk atcels, taču tas bija maz ticams, ņemot vērā, ka Komisijas lēmumus uzskata par likumīgiem, kamēr vien tiek ir spēkā.

| (205) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka 2003. gadā veikto kapitāla palielināšanu var uzskatīt par atbilstīgu tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja principam un ka tā nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(205)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka 2003. gadā veikto kapitāla palielināšanu var uzskatīt par atbilstīgu tirgus ekonomikas privātā ieguldītāja principam un ka tā nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (206) | Kapitāla palielināšana 2006. gadā: Beļģijas iestādes norādīja, ka 2006. gadā veiktā kapitāla palielināšana (EUR 40 miljoni) atbilda tirgus ekonomikas iegulditāja principam, un līdz ar to nebija valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(206)

Kapitāla palielināšana 2006. gadā: Beļģijas iestādes norādīja, ka 2006. gadā veiktā kapitāla palielināšana (EUR 40 miljoni) atbilda tirgus ekonomikas iegulditāja principam, un līdz ar to nebija valsts atbalsts.

| (207) | Šo kapitāla palielināšanu veica saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, ko piemēro privātam ieguldītājam, proti, uz DPLP kapitāla daļām parakstījās valsts (EUR 40 miljonu iemaksa) un Post Invest Europe (EUR 300 miljonu iemaksa), par vienu akciju maksājot vienādu summu (pari passu). Toreiz Post Invest Europe bija ārējs investors, kam nebija nekāda sakara ar DPLP vai Beļģijas valsti. |
| --- | --- |

(207)

Šo kapitāla palielināšanu veica saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, ko piemēro privātam ieguldītājam, proti, uz DPLP kapitāla daļām parakstījās valsts (EUR 40 miljonu iemaksa) un Post Invest Europe (EUR 300 miljonu iemaksa), par vienu akciju maksājot vienādu summu (pari passu). Toreiz Post Invest Europe bija ārējs investors, kam nebija nekāda sakara ar DPLP vai Beļģijas valsti.

| (208) | Turklāt akciju emisijas cena bija pienācīgi noteikta. Lai noteiktu jaunemitēto akciju cenu, investīciju banka, pie kuras vērsās Beļģijas iestādes, noteica, ka DPLP kopējā vērtība ir EUR [...] līdz [...]. Visbeidzot, valsts atzina, ka uzņēmuma kopējā vērtība pirms kapitāla palielināšanas ir EUR [...]. Pieņēmumi par uzņēmējdarbības plānā paredzēto peļņas un riska līmeni balstījās apsvērumos par peļņas optimizēšanu ilgtermiņā. Rādītāji, ko DPLP sasniedza pēc 2006. gadā veiktās kapitāla palielināšanas (skatīt turpmāk tekstā), arī apliecina to, cik pamatoti bija pieņēmumi un parametri, ko ņēma vērā, pieņemot lēmumu par investīcijām.

  7.   attēls



  DPLP rādītāji no 2006. gada līdz 2010. gadam

  [...]

  Avots: Beļģijas iestādes |
| --- | --- |

(208)

Turklāt akciju emisijas cena bija pienācīgi noteikta. Lai noteiktu jaunemitēto akciju cenu, investīciju banka, pie kuras vērsās Beļģijas iestādes, noteica, ka DPLP kopējā vērtība ir EUR [...] līdz [...]. Visbeidzot, valsts atzina, ka uzņēmuma kopējā vērtība pirms kapitāla palielināšanas ir EUR [...]. Pieņēmumi par uzņēmējdarbības plānā paredzēto peļņas un riska līmeni balstījās apsvērumos par peļņas optimizēšanu ilgtermiņā. Rādītāji, ko DPLP sasniedza pēc 2006. gadā veiktās kapitāla palielināšanas (skatīt turpmāk tekstā), arī apliecina to, cik pamatoti bija pieņēmumi un parametri, ko ņēma vērā, pieņemot lēmumu par investīcijām.

7.   attēls

DPLP rādītāji no 2006. gada līdz 2010. gadam

[...]

Avots: Beļģijas iestādes

| (209) | Komisija uzskata, ka 2006. gadā veiktā kapitāla palielināšana EUR 40 miljonu apmērā acīmredzami atbilst principam par ieguldītāju, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, un līdz ar to nav valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(209)

Komisija uzskata, ka 2006. gadā veiktā kapitāla palielināšana EUR 40 miljonu apmērā acīmredzami atbilst principam par ieguldītāju, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, un līdz ar to nav valsts atbalsts.

| (210) | Iespējams, ka atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa DPLP nodrošināja zināmu priekšrocību tādā ziņā, ka summa, ko pretējā gadījumā DPLP būtu bijis jāmaksā nodokļos, bija attiecīgi zemāka, tomēr konkrētas priekšrocības šis nodokļu atbrīvojums nedeva. No 1992. gada līdz 2005. gadam, kad šo nodokļu atbrīvojumu atcēla, DPLP darbības rezultāts pēc nodokļu nomaksas bija negatīvs. Lai gan dažus gadus DPLP tīrā peļņa bija pozitīva, uzņēmuma ienākuma nodokļa atlaidi pārnesot no viena gada uz nākamo, DPLP šis nodoklis nebūtu jāmaksā pat tad, ja uzņēmuma ienākuma nodoklis tam būtu saistošs. Līdz ar to šajā lēmumā minēto nodokļu atbrīvojumu tālāk neizskata. |
| --- | --- |

(210)

Iespējams, ka atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa DPLP nodrošināja zināmu priekšrocību tādā ziņā, ka summa, ko pretējā gadījumā DPLP būtu bijis jāmaksā nodokļos, bija attiecīgi zemāka, tomēr konkrētas priekšrocības šis nodokļu atbrīvojums nedeva. No 1992. gada līdz 2005. gadam, kad šo nodokļu atbrīvojumu atcēla, DPLP darbības rezultāts pēc nodokļu nomaksas bija negatīvs. Lai gan dažus gadus DPLP tīrā peļņa bija pozitīva, uzņēmuma ienākuma nodokļa atlaidi pārnesot no viena gada uz nākamo, DPLP šis nodoklis nebūtu jāmaksā pat tad, ja uzņēmuma ienākuma nodoklis tam būtu saistošs. Līdz ar to šajā lēmumā minēto nodokļu atbrīvojumu tālāk neizskata.

| (211) | Turpretim atbrīvojums no zemes nodokļa un vietējā nodokļa DPLP nostāda izdevīgākā pozīcijā nekā citus uzņēmumus, jo tas DPLP atbrīvo saistībām, kas tam citādi būtu saistošas. Tādējādi šis atbrīvojums DPLP sniedz selektīvu priekšrocību. |
| --- | --- |

(211)

Turpretim atbrīvojums no zemes nodokļa un vietējā nodokļa DPLP nostāda izdevīgākā pozīcijā nekā citus uzņēmumus, jo tas DPLP atbrīvo saistībām, kas tam citādi būtu saistošas. Tādējādi šis atbrīvojums DPLP sniedz selektīvu priekšrocību.

| (212) | Beļģijas iestādes uzsvēra, ka ēku nodošana bija saistīta ar valsts līdzekļu iekšēju pārstrukturēšanu, jo tajā laikā DPLP pilnībā piederēja valstij. Tomēr līdz ar ēku nodošanu DPLP rīcībā nonāca jauni aktīvi, kas iepriekš bija valsts īpašumā. DPLP šīs ēkas izmantoja jau iepriekš, kad tās vēl piederēja valstij, taču nebija to likumīgais īpašnieks. Īpašumtiesību nodošanas rezultātā DPLP, no valsts nodalīts uzņēmums, ieguva īpašumtiesības uz ēkām. Tādējādi, salīdzinot ar situāciju, kādā DPLP bija pirms ēku nodošanas, tā rīcībā nonāca papildu līdzekļi. Līdz ar to šis pasākums DPLP sniedza selektīvu priekšrocību. |
| --- | --- |

(212)

Beļģijas iestādes uzsvēra, ka ēku nodošana bija saistīta ar valsts līdzekļu iekšēju pārstrukturēšanu, jo tajā laikā DPLP pilnībā piederēja valstij. Tomēr līdz ar ēku nodošanu DPLP rīcībā nonāca jauni aktīvi, kas iepriekš bija valsts īpašumā. DPLP šīs ēkas izmantoja jau iepriekš, kad tās vēl piederēja valstij, taču nebija to likumīgais īpašnieks. Īpašumtiesību nodošanas rezultātā DPLP, no valsts nodalīts uzņēmums, ieguva īpašumtiesības uz ēkām. Tādējādi, salīdzinot ar situāciju, kādā DPLP bija pirms ēku nodošanas, tā rīcībā nonāca papildu līdzekļi. Līdz ar to šis pasākums DPLP sniedza selektīvu priekšrocību.

| (213) | Bez valsts garantijas DPLP nebūtu varējis saņemt aizņēmumu ar tādiem pašiem nosacījumiem. Beļģijas iestādes novērtēja, ka tirgus likmes būtu bijušas līdz pat par 40 bāzes punktiem augstākas, savukārt valstij bija jāmaksā garantijas prēmija 25 bāzes punktu apmērā. |
| --- | --- |

(213)

Bez valsts garantijas DPLP nebūtu varējis saņemt aizņēmumu ar tādiem pašiem nosacījumiem. Beļģijas iestādes novērtēja, ka tirgus likmes būtu bijušas līdz pat par 40 bāzes punktiem augstākas, savukārt valstij bija jāmaksā garantijas prēmija 25 bāzes punktu apmērā.

| (214) | Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (57) [3.2. punkta d) apakšpunkts] “riska uzņemšanos parasti vajadzētu atlīdzināt, maksājot atbilstīgu prēmiju par garantēto vai pretgarantēto summu. Ja cena, ko maksā par garantiju, ir vismaz tikpat augsta kā atbilstošais garantijas prēmijas standarts, ko var konstatēt finanšu tirgos, garantija neietver atbalstu. Ja finanšu tirgos nevar konstatēt atbilstīgu garantijas prēmijas standartu, garantētā aizdevuma kopējās finanšu izmaksas, tostarp aizdevuma procenti un garantijas prēmija, jāsalīdzina ar līdzīga negarantēta aizdevuma tirgus cenu.” Ņemot vērā, ka garantijas prēmija nešķiet atbilstīga tirgus likmēm, valsts piešķirtā garantija DPLP ļāva piesaistīt finansējumu par cenu, kas bija zemāka par to, ko tam principā būtu bijis jāmaksā. |
| --- | --- |

(214)

Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (57) [3.2. punkta d) apakšpunkts] “riska uzņemšanos parasti vajadzētu atlīdzināt, maksājot atbilstīgu prēmiju par garantēto vai pretgarantēto summu. Ja cena, ko maksā par garantiju, ir vismaz tikpat augsta kā atbilstošais garantijas prēmijas standarts, ko var konstatēt finanšu tirgos, garantija neietver atbalstu. Ja finanšu tirgos nevar konstatēt atbilstīgu garantijas prēmijas standartu, garantētā aizdevuma kopējās finanšu izmaksas, tostarp aizdevuma procenti un garantijas prēmija, jāsalīdzina ar līdzīga negarantēta aizdevuma tirgus cenu.” Ņemot vērā, ka garantijas prēmija nešķiet atbilstīga tirgus likmēm, valsts piešķirtā garantija DPLP ļāva piesaistīt finansējumu par cenu, kas bija zemāka par to, ko tam principā būtu bijis jāmaksā.

| (215) | Līdz ar to šis pasākums DPLP sniedza selektīvu priekšrocību, kas atbilst starpībai starp procentu likmi, ko DPLP būtu bijis jāmaksā, ja nebūtu valsts garantijas, un faktisko procentu likmi, kam pieskaita garantijas prēmiju. Katru gadu iegūtā priekšrocība bija 15 bāzes punkti no neatmaksātās pamatsummas. Līdz ar to visā aizņēmuma laikā gūtā priekšrocība varētu būt EUR 1,5 miljoni. |
| --- | --- |

(215)

Līdz ar to šis pasākums DPLP sniedza selektīvu priekšrocību, kas atbilst starpībai starp procentu likmi, ko DPLP būtu bijis jāmaksā, ja nebūtu valsts garantijas, un faktisko procentu likmi, kam pieskaita garantijas prēmiju. Katru gadu iegūtā priekšrocība bija 15 bāzes punkti no neatmaksātās pamatsummas. Līdz ar to visā aizņēmuma laikā gūtā priekšrocība varētu būt EUR 1,5 miljoni.

6.3.1.2.   Valsts līdzekļu esība

| (216) | VTNP ikgadējo kompensāciju finansēja no Beļģijas valsts budžeta saskaņā ar secīgajiem pārvaldības līgumiem, kas bija noslēgti starp DPLP un Beļģijas valsti. Saskaņā ar Beļģijas valsts sniegto informāciju 1997. gadā veiktās kapitāla iemaksas faktiski bija VTNP kompensācija, un līdz ar to tās ir iekļautas šajā lēmuma daļā. |
| --- | --- |

(216)

VTNP ikgadējo kompensāciju finansēja no Beļģijas valsts budžeta saskaņā ar secīgajiem pārvaldības līgumiem, kas bija noslēgti starp DPLP un Beļģijas valsti. Saskaņā ar Beļģijas valsts sniegto informāciju 1997. gadā veiktās kapitāla iemaksas faktiski bija VTNP kompensācija, un līdz ar to tās ir iekļautas šajā lēmuma daļā.

| (217) | Nodokļu atbrīvojumi samazināja valsts nodokļu ieņēmumus, jo samazinājās to nodokļu summa, ko valsts iekasētu, ja minēto nodokļu atbrīvojumu nebūtu. Līdz ar to nodokļu atbrīvojumi ir valsts līdzekļu pārvietošana, tādējādi Beļģijas valstij radot nodokļu ieņēmumu zaudējumus. |
| --- | --- |

(217)

Nodokļu atbrīvojumi samazināja valsts nodokļu ieņēmumus, jo samazinājās to nodokļu summa, ko valsts iekasētu, ja minēto nodokļu atbrīvojumu nebūtu. Līdz ar to nodokļu atbrīvojumi ir valsts līdzekļu pārvietošana, tādējādi Beļģijas valstij radot nodokļu ieņēmumu zaudējumus.

| (218) | DPLP nodotās ēkas pirms tam bija valsts īpašumā. Valsts šos īpašumus nodeva DPLP, tādējādi samazinot savus aktīvus un palielinot DPLP aktīvus. Tādējādi šis pasākums ir valsts līdzekļu pārvietošana. |
| --- | --- |

(218)

DPLP nodotās ēkas pirms tam bija valsts īpašumā. Valsts šos īpašumus nodeva DPLP, tādējādi samazinot savus aktīvus un palielinot DPLP aktīvus. Tādējādi šis pasākums ir valsts līdzekļu pārvietošana.

| (219) | Garantiju aizdevumam sniedza valsts, kas bez atlīdzības uzņēmās ar to saistītos riskus, riskējot ar valsts budžetu. Tādējādi šāda garantija ir valsts līdzekļu izmantošana, valstij no to negūstot ienākumus. |
| --- | --- |

(219)

Garantiju aizdevumam sniedza valsts, kas bez atlīdzības uzņēmās ar to saistītos riskus, riskējot ar valsts budžetu. Tādējādi šāda garantija ir valsts līdzekļu izmantošana, valstij no to negūstot ienākumus.

| (220) | Ienākumi, ko gūst, sniedzot pasta sūtījumu piegādes pakalpojumus, saskaņā ar Preussen Elektra lietu (58) nav valsts ienākumi, jo pakalpojuma saņēmēji par pakalpojumu maksā ar saviem līdzekļiem, ko valsts nevar kontrolēt. |
| --- | --- |

(220)

Ienākumi, ko gūst, sniedzot pasta sūtījumu piegādes pakalpojumus, saskaņā ar Preussen Elektra lietu (58) nav valsts ienākumi, jo pakalpojuma saņēmēji par pakalpojumu maksā ar saviem līdzekļiem, ko valsts nevar kontrolēt.

| (221) | Tomēr, lai novērtētu saderību, šos ienākumus tiešā veidā sasaista ar vispārējas nozīmes pakalpojuma sniegšanu pasta nozarē, un tādējādi saskaņā ar VTNP nostādņu 17. punktu un Direktīvas 97/67/EK 7. pantu tie ir jāņem vērā, lai novērtētu kompensācijas nepieciešamību un samērīgumu. |
| --- | --- |

(221)

Tomēr, lai novērtētu saderību, šos ienākumus tiešā veidā sasaista ar vispārējas nozīmes pakalpojuma sniegšanu pasta nozarē, un tādējādi saskaņā ar VTNP nostādņu 17. punktu un Direktīvas 97/67/EK 7. pantu tie ir jāņem vērā, lai novērtētu kompensācijas nepieciešamību un samērīgumu.

6.3.1.3.   Konkurences izkropļošana un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

| (222) | Atbalsta pasākumi varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm to pašu iemeslu dēļ, kas jau ir minēti 156. apsvērumā. |
| --- | --- |

(222)

Atbalsta pasākumi varētu ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm to pašu iemeslu dēļ, kas jau ir minēti 156. apsvērumā.

6.3.1.4.   Kopsavilkums par atbalsta pasākumiem

| (223) | Pamatojoties uz iemesliem, kas izklāstīti no 193. līdz 222. apsvērumam, turpmāk minētie pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē:






  a) | VTNP ikgadējā kompensācija (1992.–2010. g.); |
| --- | --- | --- |

(223)

Pamatojoties uz iemesliem, kas izklāstīti no 193. līdz 222. apsvērumam, turpmāk minētie pasākumi ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē:

a)

VTNP ikgadējā kompensācija (1992.–2010. g.);

| b) | 1997. gadā veiktā kapitāla palielināšana; |
| --- | --- |

b)

1997. gadā veiktā kapitāla palielināšana;

| c) | Atbrīvojums no zemes nodokļa (1992.–2005. g.); |
| --- | --- |

c)

Atbrīvojums no zemes nodokļa (1992.–2005. g.);

| d) | Ēku nodošana 1992. gadā; |
| --- | --- |

d)

Ēku nodošana 1992. gadā;

| e) | Valsts sniegtā garantija 2004. gadā. |
| --- | --- |

e)

Valsts sniegtā garantija 2004. gadā.

6.3.2.   Pastāvošs atbalsts LESD 108. panta 1. punkta izpratnē

| (224) | Dažus no šajā gadījumā apskatītajiem pasākumiem varētu uzskatīt par pastāvošu atbalstu LESD 108. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(224)

Dažus no šajā gadījumā apskatītajiem pasākumiem varētu uzskatīt par pastāvošu atbalstu LESD 108. panta 1. punkta izpratnē.

6.3.2.1.   Atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa un zemes nodokļa

| (225) | Atbrīvojumu no uzņēmuma ienākuma nodokļa un zemes nodokļa DPLP piemēroja jau tad, kad tas vēl bija valsts pārvaldes iestāde, proti, jau pirms 1971. gada un pirms Beļģija parakstīja EK līgumu. Kopš tā laika nodokļu atbrīvojumu nosacījumi nav mainīti. Līdz ar to šie pasākumi ir pastāvošs atbalsts. |
| --- | --- |

(225)

Atbrīvojumu no uzņēmuma ienākuma nodokļa un zemes nodokļa DPLP piemēroja jau tad, kad tas vēl bija valsts pārvaldes iestāde, proti, jau pirms 1971. gada un pirms Beļģija parakstīja EK līgumu. Kopš tā laika nodokļu atbrīvojumu nosacījumi nav mainīti. Līdz ar to šie pasākumi ir pastāvošs atbalsts.

| (226) | Atbrīvojumu no uzņēmuma ienākuma nodokļa atcēla 2005. gadā, bet atbrīvojums no zemes nodokļa joprojām ir spēkā. |
| --- | --- |

(226)

Atbrīvojumu no uzņēmuma ienākuma nodokļa atcēla 2005. gadā, bet atbrīvojums no zemes nodokļa joprojām ir spēkā.

6.3.2.2.   Pasta pakalpojumu tirgus liberalizācija

| (227) | Beļģijas iestādes apgalvo, ka visi pasākumi, kas īstenoti pirms pasta pakalpojumu tirgus liberalizācijas 1999. gadā, būtu jāuzskata par pastāvošu atbalstu. Tomēr minētie pasākumi veicināja DPLP darbību kopumā, un uzņēmums konkurences tirgos (piemēram, pasta paku un finanšu pakalpojumu tirgos) darbojās jau krietni pirms 1999. gada, kad stājās spēkā Direktīva 97/67/EK. Līdz ar to saskaņā ar Alzetta lietu (59) šādu atbalstu nevar kvalificēt kā pastāvošu atbalstu iekšējā tirgus attīstības dēļ. To var uzskatīt par pastāvošu atbalstu konkrētam atbalsta saņēmējam, ja atbalsta piešķiršanas brīdī tas darbību veica tikai tādos tirgos, kas nebija atvērti konkurencei. |
| --- | --- |

(227)

Beļģijas iestādes apgalvo, ka visi pasākumi, kas īstenoti pirms pasta pakalpojumu tirgus liberalizācijas 1999. gadā, būtu jāuzskata par pastāvošu atbalstu. Tomēr minētie pasākumi veicināja DPLP darbību kopumā, un uzņēmums konkurences tirgos (piemēram, pasta paku un finanšu pakalpojumu tirgos) darbojās jau krietni pirms 1999. gada, kad stājās spēkā Direktīva 97/67/EK. Līdz ar to saskaņā ar Alzetta lietu (59) šādu atbalstu nevar kvalificēt kā pastāvošu atbalstu iekšējā tirgus attīstības dēļ. To var uzskatīt par pastāvošu atbalstu konkrētam atbalsta saņēmējam, ja atbalsta piešķiršanas brīdī tas darbību veica tikai tādos tirgos, kas nebija atvērti konkurencei.

| (228) | Līdz ar to Komisija šim apgalvojumam nevar piekrist. |
| --- | --- |

(228)

Līdz ar to Komisija šim apgalvojumam nevar piekrist.

6.3.2.3.   Desmit gadu noilguma termiņš

| (229) | Nevar piekrist arī tam, ka desmit gadu noilguma termiņš būtu jāsāk skaitīt no 2009. gada, kad uzsāka formālo izmeklēšanas procedūru. Tiesas 2009. gada spriedums neatcēla visas iepriekšējās izmeklēšanas darbības. Spriedumā tikai norādīja uz to, ka minētajām darbībām būtu vajadzējis Komisiju mudināt uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru (60). |
| --- | --- |

(229)

Nevar piekrist arī tam, ka desmit gadu noilguma termiņš būtu jāsāk skaitīt no 2009. gada, kad uzsāka formālo izmeklēšanas procedūru. Tiesas 2009. gada spriedums neatcēla visas iepriekšējās izmeklēšanas darbības. Spriedumā tikai norādīja uz to, ka minētajām darbībām būtu vajadzējis Komisiju mudināt uzsākt formālu izmeklēšanas procedūru (60).

| (230) | Turpretim, ņemot vērā to, ka pirmo izmeklēšanas darbību Komisija veica 2002. gada 23. decembrī, kad tā Beļģijas iestādēm pirmo reizi pieprasīja sniegt informāciju, pasākumus, ko īstenoja pirms 1992. gada 23. decembra, ir jāuzskata par pastāvošu atbalstu. |
| --- | --- |

(230)

Turpretim, ņemot vērā to, ka pirmo izmeklēšanas darbību Komisija veica 2002. gada 23. decembrī, kad tā Beļģijas iestādēm pirmo reizi pieprasīja sniegt informāciju, pasākumus, ko īstenoja pirms 1992. gada 23. decembra, ir jāuzskata par pastāvošu atbalstu.

6.3.3.   VTNP kompensācijas saderība LESD 106. panta 2. punkta izpratnē

| (231) | VTNP kompensācijas saderību vērtē saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu un VTNP nostādnēm. VTNP nostādnes ir piemērojamas no to spēkā stāšanās dienas, 2005. gada 29. novembra. Ņemot vērā, ka VTNP nostādnes galvenokārt veido pārņemti tiesību akti, kas pastāvēja jau pirms tās stājās spēkā, uz VTNP nostādnēm atsaucas arī, vērtējot pasākumus, ko īstenoja pirms tās stājās spēkā. |
| --- | --- |

(231)

VTNP kompensācijas saderību vērtē saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu un VTNP nostādnēm. VTNP nostādnes ir piemērojamas no to spēkā stāšanās dienas, 2005. gada 29. novembra. Ņemot vērā, ka VTNP nostādnes galvenokārt veido pārņemti tiesību akti, kas pastāvēja jau pirms tās stājās spēkā, uz VTNP nostādnēm atsaucas arī, vērtējot pasākumus, ko īstenoja pirms tās stājās spēkā.

6.3.3.1.   Novērtēšanas joma, ko nosaka, pamatojoties uz pārvaldības līgumos piešķirtajiem pilnvarojumiem

| (232) | Beļģijas iestādes un DPLP savās piezīmēs stingri iebilda pret to, ka Komisija, pamatojoties uz pieeju, kas iepriekš izmantota, lai novērtētu citas lietas par prettiesiski izmaksātiem atbalstiem, veic visaptverošu analīzi par visiem atbalsta pasākumiem, kas DPLP labā ir veikti attiecīgajā laika periodā, tādējādi liekot noprast, ka šie atbalsta pasākumi vienādā apmērā ir finansējuši visus uzņēmumam uzticētos sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. Beļģijas iestādes un DPLP uzsvēra, ka pretēji tam, ko var novērot citos gadījumos, šajā gadījumā savstarpēji noslēgtie pārvaldības līgumi stingri nosaka gan DPLP darbības, par kurām jāsaņem atbalsts, gan atbalstu summu, ko par minētajām darbībām var pieprasīt (61). |
| --- | --- |

(232)

Beļģijas iestādes un DPLP savās piezīmēs stingri iebilda pret to, ka Komisija, pamatojoties uz pieeju, kas iepriekš izmantota, lai novērtētu citas lietas par prettiesiski izmaksātiem atbalstiem, veic visaptverošu analīzi par visiem atbalsta pasākumiem, kas DPLP labā ir veikti attiecīgajā laika periodā, tādējādi liekot noprast, ka šie atbalsta pasākumi vienādā apmērā ir finansējuši visus uzņēmumam uzticētos sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. Beļģijas iestādes un DPLP uzsvēra, ka pretēji tam, ko var novērot citos gadījumos, šajā gadījumā savstarpēji noslēgtie pārvaldības līgumi stingri nosaka gan DPLP darbības, par kurām jāsaņem atbalsts, gan atbalstu summu, ko par minētajām darbībām var pieprasīt (61).

| (233) | Komisija uzskata, ka minētie pārvaldības līgumi precīzi definē valsts un atbalsta saņēmēja attiecīgās tiesības un pienākumus, nosakot parametrus, ar ko aprēķina kompensāciju, ko atbalsta saņēmējs var pieprasīt par pārvaldības līgumos uzskaitītajām īpašajām darbībām un uz tajos noteiktajiem periodiem. Līdz ar to Komisija kā pamatu novērtējumam izmanto pārvaldības līgumos paredzētos nosacījumus. |
| --- | --- |

(233)

Komisija uzskata, ka minētie pārvaldības līgumi precīzi definē valsts un atbalsta saņēmēja attiecīgās tiesības un pienākumus, nosakot parametrus, ar ko aprēķina kompensāciju, ko atbalsta saņēmējs var pieprasīt par pārvaldības līgumos uzskaitītajām īpašajām darbībām un uz tajos noteiktajiem periodiem. Līdz ar to Komisija kā pamatu novērtējumam izmanto pārvaldības līgumos paredzētos nosacījumus.

| (234) | VTNP, par kuriem piešķirtā atbalsta saderība ir jāpārbauda, ir noteikti dalībvalsts izstrādātajos darba uzdevumos. Sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus, kas DPLP ir jāpilda, tam uztic saskaņā ar secīgiem administratīviem aktiem, ar ko apstiprina pārvaldības līgumus, ko DPLP un valsts noslēdz aptuveni reizi piecos gados. Šie līgumi pilnveido un papildina valsts pasta likumā paredzētos noteikumus. |
| --- | --- |

(234)

VTNP, par kuriem piešķirtā atbalsta saderība ir jāpārbauda, ir noteikti dalībvalsts izstrādātajos darba uzdevumos. Sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus, kas DPLP ir jāpilda, tam uztic saskaņā ar secīgiem administratīviem aktiem, ar ko apstiprina pārvaldības līgumus, ko DPLP un valsts noslēdz aptuveni reizi piecos gados. Šie līgumi pilnveido un papildina valsts pasta likumā paredzētos noteikumus.

| (235) | Katrs nākamais pārvaldības līgums ir atsevišķs pilnvarojuma akts, kas izklāsta sabiedrisko pakalpojumu izdevumus, kas ir jāpilda DPLP, nosaka pilnvarojuma termiņu un paredz parametrus, ar kuriem aprēķināt valsts izmaksājamās kompensācijas apmēru. Pārvaldības līgumi nosaka darbības, ko ņem vērā, aprēķinot valsts izmaksājamās kompensācijas apmēru. |
| --- | --- |

(235)

Katrs nākamais pārvaldības līgums ir atsevišķs pilnvarojuma akts, kas izklāsta sabiedrisko pakalpojumu izdevumus, kas ir jāpilda DPLP, nosaka pilnvarojuma termiņu un paredz parametrus, ar kuriem aprēķināt valsts izmaksājamās kompensācijas apmēru. Pārvaldības līgumi nosaka darbības, ko ņem vērā, aprēķinot valsts izmaksājamās kompensācijas apmēru.

| (236) | Atbalsta pasākumu saderību jāvērtē saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu, jo kompensāciju piešķīra, lai segtu izmaksas, kas rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. Kompensācija ir saderīga, ja tā pārmērīgi nekompensē papildu izmaksas, kas DPLP rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus, kas tam ir uzticēti saskaņā ar pārvaldības līgumiem (tostarp tā var radīt arī saprātīgu peļņu). Visa kompensācijas pārmaksa ir jāatmaksā. |
| --- | --- |

(236)

Atbalsta pasākumu saderību jāvērtē saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu, jo kompensāciju piešķīra, lai segtu izmaksas, kas rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus. Kompensācija ir saderīga, ja tā pārmērīgi nekompensē papildu izmaksas, kas DPLP rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus, kas tam ir uzticēti saskaņā ar pārvaldības līgumiem (tostarp tā var radīt arī saprātīgu peļņu). Visa kompensācijas pārmaksa ir jāatmaksā.

| (237) | Kompensācijas pārmaksas novērtēšanas jomā ir VTNP, par kuriem pienākas kompensācija saskaņā ar secīgo pārvaldības līgumu noteikumiem. |
| --- | --- |

(237)

Kompensācijas pārmaksas novērtēšanas jomā ir VTNP, par kuriem pienākas kompensācija saskaņā ar secīgo pārvaldības līgumu noteikumiem.

| (238) | Ir svarīgi norādīt, ka secīgo pārvaldības līgumu noteikumos ir zināmas atšķirības. Līdz ar to kompensācijas pārmaksa jāaprēķina, pamatojoties uz katrā līgumā noteiktajiem īpašajiem parametriem. |
| --- | --- |

(238)

Ir svarīgi norādīt, ka secīgo pārvaldības līgumu noteikumos ir zināmas atšķirības. Līdz ar to kompensācijas pārmaksa jāaprēķina, pamatojoties uz katrā līgumā noteiktajiem īpašajiem parametriem.

| (239) | Pirmajā pārvaldības līgumā (1992.–1996. gads) VTNP kompensācija attiecas uz visiem sabiedriskajiem pakalpojumiem. Pirmā pārvaldības līguma nosacījumi kompensāciju par dažādajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem neiedala atkarībā no tā, vai par šiem pakalpojumiem saskaņā ar minēto līgumu var vai nevar pieprasīt kompensāciju. |
| --- | --- |

(239)

Pirmajā pārvaldības līgumā (1992.–1996. gads) VTNP kompensācija attiecas uz visiem sabiedriskajiem pakalpojumiem. Pirmā pārvaldības līguma nosacījumi kompensāciju par dažādajiem sabiedriskajiem pakalpojumiem neiedala atkarībā no tā, vai par šiem pakalpojumiem saskaņā ar minēto līgumu var vai nevar pieprasīt kompensāciju.

| (240) | Līdz ar to ir jāuzskata, ka šajā līgumā paredzētā kompensācija sedz papildu izmaksas, kas rodas, veicot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus kopumā, neatkarīgi no to veida. Tāpēc, aprēķinot iespējamo kompensācijas pārmaksu šajā periodā, ņem vērā visus minētajā periodā īstenotos sabiedrisko pakalpojumu pasākumus: vispārējo pasta pakalpojumu (vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākums (VPSP)), preses izdevumu piegādi un citus uzdevumus, kas ir uzticēti DPLP. |
| --- | --- |

(240)

Līdz ar to ir jāuzskata, ka šajā līgumā paredzētā kompensācija sedz papildu izmaksas, kas rodas, veicot sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus kopumā, neatkarīgi no to veida. Tāpēc, aprēķinot iespējamo kompensācijas pārmaksu šajā periodā, ņem vērā visus minētajā periodā īstenotos sabiedrisko pakalpojumu pasākumus: vispārējo pasta pakalpojumu (vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākums (VPSP)), preses izdevumu piegādi un citus uzdevumus, kas ir uzticēti DPLP.

| (241) | Pretēji pirmajam pārvaldības līgumam otrajā, trešajā un ceturtajā pārvaldības līgumā ir noteikti atsevišķi VTNP, kam paredz atbalstu. VTNP, par kuriem var pieprasīt kompensāciju, ir šādi: dienas laikrakstu un periodikas izdevumu piegāde, kā arī pārējie sabiedriskie pakalpojumi, kas uzskaitīti 33. apsvērumā. Noteikumi, ar ko pārvaldības līgumos paredz pakalpojumus, kam piešķir atbalstu, ir šādi: otrā pārvaldības līguma 7. pants, trešā pārvaldības līguma 15. pants un ceturtā pārvaldības līguma 12. un 13. pants. |
| --- | --- |

(241)

Pretēji pirmajam pārvaldības līgumam otrajā, trešajā un ceturtajā pārvaldības līgumā ir noteikti atsevišķi VTNP, kam paredz atbalstu. VTNP, par kuriem var pieprasīt kompensāciju, ir šādi: dienas laikrakstu un periodikas izdevumu piegāde, kā arī pārējie sabiedriskie pakalpojumi, kas uzskaitīti 33. apsvērumā. Noteikumi, ar ko pārvaldības līgumos paredz pakalpojumus, kam piešķir atbalstu, ir šādi: otrā pārvaldības līguma 7. pants, trešā pārvaldības līguma 15. pants un ceturtā pārvaldības līguma 12. un 13. pants.

| (242) | Turpretim vispārējam pasta pakalpojumam atbalstu paredz tikai pirmajā pārvaldības līgumā. |
| --- | --- |

(242)

Turpretim vispārējam pasta pakalpojumam atbalstu paredz tikai pirmajā pārvaldības līgumā.

| (243) | Līdz ar to izmaksas un ienākumus, kas attiecas uz vispārējo pasta pakalpojumu, kompensācijas pārmaksas aprēķinā neņem vērā, ja vien pārmērīgie ienākumi nav radušies rezervētajā nozarē (62). |
| --- | --- |

(243)

Līdz ar to izmaksas un ienākumus, kas attiecas uz vispārējo pasta pakalpojumu, kompensācijas pārmaksas aprēķinā neņem vērā, ja vien pārmērīgie ienākumi nav radušies rezervētajā nozarē (62).

6.3.3.2.   Kompensācijas pārmaksas aprēķins

| (244) | Ņemot vērā sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu atšķirības, kas ir minētas no 239. apsvēruma līdz 243. apsvērumam, iespējamo kompensācijas pārmaksu pirmajā pārvaldības līgumā aprēķina citādāk nekā turpmākajos trijos pārvaldības līgumos. |
| --- | --- |

(244)

Ņemot vērā sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu atšķirības, kas ir minētas no 239. apsvēruma līdz 243. apsvērumam, iespējamo kompensācijas pārmaksu pirmajā pārvaldības līgumā aprēķina citādāk nekā turpmākajos trijos pārvaldības līgumos.

| (245) | Papildus tam, ka VTNP nostādnes paredz segt izmaksas, kas rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, tās paredz arī saprātīgas peļņas normas kompensāciju (63). |
| --- | --- |

(245)

Papildus tam, ka VTNP nostādnes paredz segt izmaksas, kas rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu, tās paredz arī saprātīgas peļņas normas kompensāciju (63).

| (246) | VTNP nostādņu 18. pants paredz, ka ar saprātīgu peļņu “saprot pašu kapitāla peļņas normu, kurā ņem vērā risku vai tā neesamību, kādu uzņēmumam var radīt dalībvalsts intervence, jo īpaši, ja tā piešķir ekskluzīvas vai īpašas tiesības. Šī norma parasti nedrīkst pārsniegt attiecīgās nozares vidējo normu pēdējo gadu laikā. Nozarēs, kurās nav uzņēmumu, ko salīdzināt ar uzņēmumu, kam uzticēts sniegt pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, salīdzinājumu var veikt ar uzņēmumiem, kas atrodas citās dalībvalstīs, vai, ja vajadzīgs, darbojas citās nozarēs, ar noteikumu, ka tiek ņemta vērā katras nozares īpašā specifika. Nosakot, kas ir saprātīga peļņa, dalībvalstis var ieviest veicināšanas kritērijus, kas citstarp saistīti ar sniegtā pakalpojuma kvalitāti un ieguvumiem attiecībā uz ražošanas efektivitāti.” |
| --- | --- |

(246)

VTNP nostādņu 18. pants paredz, ka ar saprātīgu peļņu “saprot pašu kapitāla peļņas normu, kurā ņem vērā risku vai tā neesamību, kādu uzņēmumam var radīt dalībvalsts intervence, jo īpaši, ja tā piešķir ekskluzīvas vai īpašas tiesības. Šī norma parasti nedrīkst pārsniegt attiecīgās nozares vidējo normu pēdējo gadu laikā. Nozarēs, kurās nav uzņēmumu, ko salīdzināt ar uzņēmumu, kam uzticēts sniegt pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, salīdzinājumu var veikt ar uzņēmumiem, kas atrodas citās dalībvalstīs, vai, ja vajadzīgs, darbojas citās nozarēs, ar noteikumu, ka tiek ņemta vērā katras nozares īpašā specifika. Nosakot, kas ir saprātīga peļņa, dalībvalstis var ieviest veicināšanas kritērijus, kas citstarp saistīti ar sniegtā pakalpojuma kvalitāti un ieguvumiem attiecībā uz ražošanas efektivitāti.”

| (247) | Līdz ar to, nosakot piemērotu saprātīgas peļņas normu, jāņem vērā dažādi parametri, proti, attiecīgās nozares vidējā norma, ar uzņēmuma darbību saistītais risks un, ja vajadzīgs, veicināšanas kritēriji, kas attiecas uz konkrēto uzņēmumu. |
| --- | --- |

(247)

Līdz ar to, nosakot piemērotu saprātīgas peļņas normu, jāņem vērā dažādi parametri, proti, attiecīgās nozares vidējā norma, ar uzņēmuma darbību saistītais risks un, ja vajadzīgs, veicināšanas kritēriji, kas attiecas uz konkrēto uzņēmumu.

| (248) | Nosakot saprātīgas peļņas normu, Komisija balstījās vairākos ekspertu pētījumos, kas sīkāk izklāstīti turpmāk tekstā. Ņemot vērā pētījumus un katra pārvaldības līguma riska līmeni, Komisija attiecībā uz katru no četriem DPLP pārvaldības līgumiem noteica vairākas saprātīgas peļņas normas, kas, no vienas puses, attiecās uz pasta sūtījumu piegādi, un, no otras puses,– uz preses izdevumu piegādi. Pētījumus vieno tas, ka tajos mēģina noteikt tādu uzņēmumu grupas, kas darbības un riska profila ziņā būtu pietiekami līdzīgi attiecīgajam vēsturiskajam pasta operatoram, un tas, ka tajos minētajam operatoram mēģina noteikt peļņas robežlīmeni, pamatojoties uz šajos līdzīgajos uzņēmumos novēroto peļņas līmeni. |
| --- | --- |

(248)

Nosakot saprātīgas peļņas normu, Komisija balstījās vairākos ekspertu pētījumos, kas sīkāk izklāstīti turpmāk tekstā. Ņemot vērā pētījumus un katra pārvaldības līguma riska līmeni, Komisija attiecībā uz katru no četriem DPLP pārvaldības līgumiem noteica vairākas saprātīgas peļņas normas, kas, no vienas puses, attiecās uz pasta sūtījumu piegādi, un, no otras puses,– uz preses izdevumu piegādi. Pētījumus vieno tas, ka tajos mēģina noteikt tādu uzņēmumu grupas, kas darbības un riska profila ziņā būtu pietiekami līdzīgi attiecīgajam vēsturiskajam pasta operatoram, un tas, ka tajos minētajam operatoram mēģina noteikt peļņas robežlīmeni, pamatojoties uz šajos līdzīgajos uzņēmumos novēroto peļņas līmeni.

| (249) | Attiecībā uz risku Komisija vēlas uzsvērt, ka pārbaudē apskatītajā laika posmā vairums DPLP īstenoto darbību saskārās ar niecīgu konkurenci vai ar konkurenci nesaskārās vispār, jo uzņēmums darbojās juridiski aizsargāta monopola apstākļos (tas attiecas uz vairumu pasta sūtījumu piegādes pakalpojumu) un atradās dominējošā stāvoklī, proti, tam piederēja ļoti lielas tirgus daļas, kā arī pastāvēja šķēršļi konkurentu iekļūšanai tirgū, jo tika subsidētas cenas, kas nesedz izmaksas (piemēram, attiecībā uz preses izdevumu piegādi). Komisija uzskata, ka šis aspekts ir jāņem vērā visos salīdzinošajos pētījumos, kuros apskata uzņēmumus, kam, sniedzot DPLP pakalpojumiem līdzīgus pakalpojumus, tomēr bija jādarbojas konkurences apstākļos. |
| --- | --- |

(249)

Attiecībā uz risku Komisija vēlas uzsvērt, ka pārbaudē apskatītajā laika posmā vairums DPLP īstenoto darbību saskārās ar niecīgu konkurenci vai ar konkurenci nesaskārās vispār, jo uzņēmums darbojās juridiski aizsargāta monopola apstākļos (tas attiecas uz vairumu pasta sūtījumu piegādes pakalpojumu) un atradās dominējošā stāvoklī, proti, tam piederēja ļoti lielas tirgus daļas, kā arī pastāvēja šķēršļi konkurentu iekļūšanai tirgū, jo tika subsidētas cenas, kas nesedz izmaksas (piemēram, attiecībā uz preses izdevumu piegādi). Komisija uzskata, ka šis aspekts ir jāņem vērā visos salīdzinošajos pētījumos, kuros apskata uzņēmumus, kam, sniedzot DPLP pakalpojumiem līdzīgus pakalpojumus, tomēr bija jādarbojas konkurences apstākļos.

| (250) | Turklāt vēsturiskā pasta operatora darbības riska līmenis galvenokārt ir atkarīgs no valsts iestāžu ieviestā regulēšanas mehānisma parametriem. |
| --- | --- |

(250)

Turklāt vēsturiskā pasta operatora darbības riska līmenis galvenokārt ir atkarīgs no valsts iestāžu ieviestā regulēšanas mehānisma parametriem.

| (251) | Komisija uzskata, ka attiecībā uz pasta sūtījumu piegādi, kas ir nozare, kurā DPLP vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu galvenokārt finansē ar pastmarku cenām (64), risks ievērojami atšķiras atkarībā no tā, vai regulētājiestāde pastmarku cenas salīdzinoši bieži (piemēram, katra gada sākumā vai tad, kad tas ir nepieciešams) pielāgo tā, lai pastāvīgi nosegtu vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākuma tīrās izmaksas, vai pastmarku cenas (65) saskaņā ar ilgtermiņa līgumu (66) nosaka uz ilgāku laika posmu (piemēram, četriem vai pieciem gadiem). Pirmā cenu regulēšanas veida riska līmenis attiecīgajam uzņēmumam ir diezgan zems, jo saskaņā ar to pastmarku cenas samērā bieži pielāgo tā, lai ieņēmumi un izmaksas būtu pastāvīgā līdzsvarā. Šis regulēšanas veids uzņēmuma peļņas normu aizsargā pret turpmākās situācijas nenoteiktību. Otrais cenu regulēšanas veids ir riskantāks, jo tādā gadījumā operators ilgā laika posmā ir atkarīgs no izmaksu un ieņēmumu svārstību sekām. |
| --- | --- |

(251)

Komisija uzskata, ka attiecībā uz pasta sūtījumu piegādi, kas ir nozare, kurā DPLP vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu galvenokārt finansē ar pastmarku cenām (64), risks ievērojami atšķiras atkarībā no tā, vai regulētājiestāde pastmarku cenas salīdzinoši bieži (piemēram, katra gada sākumā vai tad, kad tas ir nepieciešams) pielāgo tā, lai pastāvīgi nosegtu vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākuma tīrās izmaksas, vai pastmarku cenas (65) saskaņā ar ilgtermiņa līgumu (66) nosaka uz ilgāku laika posmu (piemēram, četriem vai pieciem gadiem). Pirmā cenu regulēšanas veida riska līmenis attiecīgajam uzņēmumam ir diezgan zems, jo saskaņā ar to pastmarku cenas samērā bieži pielāgo tā, lai ieņēmumi un izmaksas būtu pastāvīgā līdzsvarā. Šis regulēšanas veids uzņēmuma peļņas normu aizsargā pret turpmākās situācijas nenoteiktību. Otrais cenu regulēšanas veids ir riskantāks, jo tādā gadījumā operators ilgā laika posmā ir atkarīgs no izmaksu un ieņēmumu svārstību sekām.

| (252) | Tas pats attiecas uz preses izdevumu piegādi (vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu sedz ar finansiālām kompensācijām), proti, riska pakāpe atšķiras atkarībā no tā, vai kompensācija attiecas uz faktiskajām tīrajām izmaksām (reālās tīrās izmaksas) vai tīrajām izmaksām, ko prognozē ilgākā laika posmā. Tādējādi kompensācija, ko izmaksā kā standarta summu, lai segtu ilgākā laika posmā paredzamās tīrās izmaksas, operatoru pakļauj visām izmaksu un ieņēmumu svārstībām. Šādā gadījumā operatoram ir lielāks risks nekā tad, ja tam izmaksā kompensāciju pilnā apmērā saskaņā ar izmaksām un ieņēmumiem, ko nosaka a posteriori. |
| --- | --- |

(252)

Tas pats attiecas uz preses izdevumu piegādi (vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu sedz ar finansiālām kompensācijām), proti, riska pakāpe atšķiras atkarībā no tā, vai kompensācija attiecas uz faktiskajām tīrajām izmaksām (reālās tīrās izmaksas) vai tīrajām izmaksām, ko prognozē ilgākā laika posmā. Tādējādi kompensācija, ko izmaksā kā standarta summu, lai segtu ilgākā laika posmā paredzamās tīrās izmaksas, operatoru pakļauj visām izmaksu un ieņēmumu svārstībām. Šādā gadījumā operatoram ir lielāks risks nekā tad, ja tam izmaksā kompensāciju pilnā apmērā saskaņā ar izmaksām un ieņēmumiem, ko nosaka a posteriori.

| (253) | Ja nolīgums starp operatoru un valsts iestādēm paredz, ka sabiedriskais pakalpojums ietver zināmu risku, piemēram, tādēļ, kas tas vēsturisko operatoru pakļauj ievērojamām ieņēmumu un izmaksu svārstībām, saprātīgajai peļņai, uz ko vēsturiskajam operatoram ir tiesības, jābūt proporcionālai riska līmenim. Turpretim, ja nolīgums starp vēsturisko operatoru un valsts iestādēm paredz, ka sabiedriskais pakalpojums ievērojamu risku neietver, arī atļautajai saprātīgajai peļņai jābūt pieticīgai. |
| --- | --- |

(253)

Ja nolīgums starp operatoru un valsts iestādēm paredz, ka sabiedriskais pakalpojums ietver zināmu risku, piemēram, tādēļ, kas tas vēsturisko operatoru pakļauj ievērojamām ieņēmumu un izmaksu svārstībām, saprātīgajai peļņai, uz ko vēsturiskajam operatoram ir tiesības, jābūt proporcionālai riska līmenim. Turpretim, ja nolīgums starp vēsturisko operatoru un valsts iestādēm paredz, ka sabiedriskais pakalpojums ievērojamu risku neietver, arī atļautajai saprātīgajai peļņai jābūt pieticīgai.

| (254) | Komisija turklāt atzīmē, ka uzņēmuma riska līmenis un to kompensāciju apjoms, ko tam ir tiesības saņemt ražīguma palielināšanas nolūkos, ir cieši saistīti. Līdz ar to valsts iestādes var savlaicīgi noteikt konkrētu kompensācijas apjomu, kas ir pielāgots un atbilstīgs ražīguma pieaugumam, ko uzņēmumam normālos apstākļos vajadzētu sasniegt visā pilnvarojuma periodā. Tas, ka saskaņā ar līgumu uzņēmumu pakļauj visām izmaksu un ieņēmumu svārstībām, šo uzņēmumu stimulē kļūt ražīgākam un rentablākam. Līdztekus tas tiek pakļauts lielākam riskam. Tādējādi risks un stimuls kļūt ražīgākam zināmā mērā nav nošķirami. Tāpat tas, ka maksimālo cenu a priori nosaka uz ilgāku laika periodu, attiecīgo uzņēmumu parasti vairāk stimulē uzlabot ražīgumu, taču tas šim uzņēmumam ir arī riskantāk. |
| --- | --- |

(254)

Komisija turklāt atzīmē, ka uzņēmuma riska līmenis un to kompensāciju apjoms, ko tam ir tiesības saņemt ražīguma palielināšanas nolūkos, ir cieši saistīti. Līdz ar to valsts iestādes var savlaicīgi noteikt konkrētu kompensācijas apjomu, kas ir pielāgots un atbilstīgs ražīguma pieaugumam, ko uzņēmumam normālos apstākļos vajadzētu sasniegt visā pilnvarojuma periodā. Tas, ka saskaņā ar līgumu uzņēmumu pakļauj visām izmaksu un ieņēmumu svārstībām, šo uzņēmumu stimulē kļūt ražīgākam un rentablākam. Līdztekus tas tiek pakļauts lielākam riskam. Tādējādi risks un stimuls kļūt ražīgākam zināmā mērā nav nošķirami. Tāpat tas, ka maksimālo cenu a priori nosaka uz ilgāku laika periodu, attiecīgo uzņēmumu parasti vairāk stimulē uzlabot ražīgumu, taču tas šim uzņēmumam ir arī riskantāk.

| (255) | Izskatot jautājumu par DPLP saprātīgas peļņas normu, Komisija pamatojas uz vairākiem ekspertu pētījumiem: |
| --- | --- |

(255)

Izskatot jautājumu par DPLP saprātīgas peļņas normu, Komisija pamatojas uz vairākiem ekspertu pētījumiem:

| (256) | WIK pētījums: lietā C 36/07, kas ir valsts atbalsta procedūra par labu Vācijas pasta operatoram Deutsche Post AG (turpmāk tekstā – “DP”), Komisija lūdza WIK Consult veikt pētījumu par vēsturiskajiem pasta operatoriem piemērojamo saprātīgas peļņas normu (67) (turpmāk tekstā – “WIK pētījums”). WIK pētījuma būtiskos aspektus Beļģijai nosūtīja 2010. gada 25. martā un 2011. gada 7. februārī. Komisija Beļģijas piezīmes par WIK pētījumu saņēma 2010. gada 23. aprīlī un 2011. gada 1. martā. |
| --- | --- |

(256)

WIK pētījums: lietā C 36/07, kas ir valsts atbalsta procedūra par labu Vācijas pasta operatoram Deutsche Post AG (turpmāk tekstā – “DP”), Komisija lūdza WIK Consult veikt pētījumu par vēsturiskajiem pasta operatoriem piemērojamo saprātīgas peļņas normu (67) (turpmāk tekstā – “WIK pētījums”). WIK pētījuma būtiskos aspektus Beļģijai nosūtīja 2010. gada 25. martā un 2011. gada 7. februārī. Komisija Beļģijas piezīmes par WIK pētījumu saņēma 2010. gada 23. aprīlī un 2011. gada 1. martā.

| (257) | Deloitte pētījums: 2010. gada 23. aprīlī Komisija saņēma konsultāciju sabiedrības Deloitte pētījumu (68) (turpmāk tekstā – “Deloitte pētījums”), kurā tā sniedz vērtējumu par saprātīgas peļņas normu, kas jāpiemēro DP vispārējiem pakalpojumiem. Šo pētījumu Beļģijai nosūtīja 2011. gada 9. decembrī. Komisija Beļģijas piezīmes par Deloitte pētījumu saņēma 2011. gada 26. decembrī. |
| --- | --- |

(257)

Deloitte pētījums: 2010. gada 23. aprīlī Komisija saņēma konsultāciju sabiedrības Deloitte pētījumu (68) (turpmāk tekstā – “Deloitte pētījums”), kurā tā sniedz vērtējumu par saprātīgas peļņas normu, kas jāpiemēro DP vispārējiem pakalpojumiem. Šo pētījumu Beļģijai nosūtīja 2011. gada 9. decembrī. Komisija Beļģijas piezīmes par Deloitte pētījumu saņēma 2011. gada 26. decembrī.

| (258) | CRA pētījums: 2011. gada 1. martā Beļģija iesniedza Charles River Associates pētījumu (69), ar ko apstrīd WIK pētījumu (turpmāk tekstā – “CRA”). |
| --- | --- |

(258)

CRA pētījums: 2011. gada 1. martā Beļģija iesniedza Charles River Associates pētījumu (69), ar ko apstrīd WIK pētījumu (turpmāk tekstā – “CRA”).

| (259) | Šajā pētījumā WIK nosaka DP saprātīgās peļņas normu. Faktiski WIK analizē DP uzdevumus un riska līmeni un secina, ka DP pamatā veic standarta uzdevumus un tā uzņēmējdarbības riska līmenis ir zems (70). Pamatojoties uz veikto analīzi, WIK izvēlas uzņēmumus, ko izmantot salīdzināšanai, proti, WIK nosaka uzņēmumus, kas veido atsauces grupas, ar ko noteikt saprātīgas peļņas normu. Vispārīgi raugoties, WIK uzsver, ka pielietotā novērtēšanas procedūra ir balstīta tās standarta metodes principos, ko izmanto attiecībā uz iekšējo cenu rentabilitātes atsauces vērtībām (71). Šādu metodi piemēro ne vien valstu normatīvajos un administratīvajos aktos par iekšējo cenu noteikšanu, bet arī ESAO pamatnostādnēs par iekšējo cenu noteikšanu (turpmāk tekstā – “ESAO pamatnostādnes”) (72). |
| --- | --- |

(259)

Šajā pētījumā WIK nosaka DP saprātīgās peļņas normu. Faktiski WIK analizē DP uzdevumus un riska līmeni un secina, ka DP pamatā veic standarta uzdevumus un tā uzņēmējdarbības riska līmenis ir zems (70). Pamatojoties uz veikto analīzi, WIK izvēlas uzņēmumus, ko izmantot salīdzināšanai, proti, WIK nosaka uzņēmumus, kas veido atsauces grupas, ar ko noteikt saprātīgas peļņas normu. Vispārīgi raugoties, WIK uzsver, ka pielietotā novērtēšanas procedūra ir balstīta tās standarta metodes principos, ko izmanto attiecībā uz iekšējo cenu rentabilitātes atsauces vērtībām (71). Šādu metodi piemēro ne vien valstu normatīvajos un administratīvajos aktos par iekšējo cenu noteikšanu, bet arī ESAO pamatnostādnēs par iekšējo cenu noteikšanu (turpmāk tekstā – “ESAO pamatnostādnes”) (72).

| (260) | WIK izmanto vairākus rādītājus rentabilitātes noteikšanai un nošķir iekšējās atdeves koeficientu (IAK), kura pamatā ir naudas plūsmas un kuru uzskata par teorētiski precīzu rādītāju darbības rentabilitātes noteikšanai, no citiem rādītājiem, ko iegūst no uzskaites datiem (attiecībā uz peļņas normu), piemēram, ieguldītā kapitāla rentabilitātes koeficientu (IKRK), pašu kapitāla atdevi (PKA), aktīvu atdevi (AA) un apgrozījuma rentabilitāti (AR) (73). Kā paskaidrots pētījuma 5. nodaļā, WIK attiecīgajā gadījumā kā rentabilitātes rādītāju piedāvā izmantot AR. Viena no šā rādītāja priekšrocībām ir tas, ka tas ir atkarīgs tikai no uzskaites datiem, kas attiecas uz peļņu vai zaudējumiem (EBIT
   (74)) un tirdzniecību – divām pozīcijām, ko uzņēmuma uzskaitē ir viegli novērot. Turklāt, izmantojot AR, aktīvi nav jāvērtē atsevišķi pa pakalpojumiem un jāattiecina uz konkrētiem pakalpojumiem, kas būtu jādara attiecībā uz atsauces rādītājiem, kā pamatā ir kapitāls, piemēram, PKA un IKRK, un kas parasti ir sarežģīti. WIK arī norāda, ka atsauces rādītājs, kā pamatā ir AR, ir ieteicams tad, ja uzņēmumi, ko izmanto salīdzināšanai, un uzņēmums, par kuru veic salīdzinošo pētījumu, pieder pie vienas un tās pašas rūpniecības nozares, tādējādi nodrošinot EBIT un tirdzniecības struktūras viendabīgumu. |
| --- | --- |

(260)

WIK izmanto vairākus rādītājus rentabilitātes noteikšanai un nošķir iekšējās atdeves koeficientu (IAK), kura pamatā ir naudas plūsmas un kuru uzskata par teorētiski precīzu rādītāju darbības rentabilitātes noteikšanai, no citiem rādītājiem, ko iegūst no uzskaites datiem (attiecībā uz peļņas normu), piemēram, ieguldītā kapitāla rentabilitātes koeficientu (IKRK), pašu kapitāla atdevi (PKA), aktīvu atdevi (AA) un apgrozījuma rentabilitāti (AR) (73). Kā paskaidrots pētījuma 5. nodaļā, WIK attiecīgajā gadījumā kā rentabilitātes rādītāju piedāvā izmantot AR. Viena no šā rādītāja priekšrocībām ir tas, ka tas ir atkarīgs tikai no uzskaites datiem, kas attiecas uz peļņu vai zaudējumiem (EBIT
   (74)) un tirdzniecību – divām pozīcijām, ko uzņēmuma uzskaitē ir viegli novērot. Turklāt, izmantojot AR, aktīvi nav jāvērtē atsevišķi pa pakalpojumiem un jāattiecina uz konkrētiem pakalpojumiem, kas būtu jādara attiecībā uz atsauces rādītājiem, kā pamatā ir kapitāls, piemēram, PKA un IKRK, un kas parasti ir sarežģīti. WIK arī norāda, ka atsauces rādītājs, kā pamatā ir AR, ir ieteicams tad, ja uzņēmumi, ko izmanto salīdzināšanai, un uzņēmums, par kuru veic salīdzinošo pētījumu, pieder pie vienas un tās pašas rūpniecības nozares, tādējādi nodrošinot EBIT un tirdzniecības struktūras viendabīgumu.

| (261) | Attiecībā uz atsauces grupu sastāvu WIK secina, ka ir jārod kompromiss starp izlases uzņēmumu salīdzināmības pakāpi un to skaitu. WIK iebilst pret to, ka izlasē iekļauj Eiropas vēsturiskos pasta operatorus, jo to cenas noteica tirgū, kas visā apskatītajā laika posmā vairumā valstu nebija pieejams konkurencei. Šā iemesla dēļ ir maz tādu uzņēmumu, kas tiešā veidā konkurē ar vēsturiskajiem pasta operatoriem. Galvenokārt tie ir nelielie uzņēmumi. Lai salīdzināmo uzņēmumu grupas būtu sabalansētas, WIK tajās iekļauj gan tiešos konkurentus, kas darbojas valstu līmenī, gan lielos uzņēmumus, kas darbojas starptautiskā līmenī, piemēram, starptautiskos ekspressūtījumu uzņēmumus (UPS, FedEx, DHL), kuru darbība, salīdzinot ar vēsturisku pasta operatoru, kas darbojas aizsargātā valsts tirgū, ir riskantāka un kapitālietilpīgāka. |
| --- | --- |

(261)

Attiecībā uz atsauces grupu sastāvu WIK secina, ka ir jārod kompromiss starp izlases uzņēmumu salīdzināmības pakāpi un to skaitu. WIK iebilst pret to, ka izlasē iekļauj Eiropas vēsturiskos pasta operatorus, jo to cenas noteica tirgū, kas visā apskatītajā laika posmā vairumā valstu nebija pieejams konkurencei. Šā iemesla dēļ ir maz tādu uzņēmumu, kas tiešā veidā konkurē ar vēsturiskajiem pasta operatoriem. Galvenokārt tie ir nelielie uzņēmumi. Lai salīdzināmo uzņēmumu grupas būtu sabalansētas, WIK tajās iekļauj gan tiešos konkurentus, kas darbojas valstu līmenī, gan lielos uzņēmumus, kas darbojas starptautiskā līmenī, piemēram, starptautiskos ekspressūtījumu uzņēmumus (UPS, FedEx, DHL), kuru darbība, salīdzinot ar vēsturisku pasta operatoru, kas darbojas aizsargātā valsts tirgū, ir riskantāka un kapitālietilpīgāka.

| (262) | Attiecībā uz jautājumu par kompromisu starp izlases uzņēmumu salīdzināmības pakāpi un to skaitu WIK paredz trīs atsauces grupas: i) 1. atsauces grupu vai pasta paku standarta nozari, kas ietver uzņēmumus, kas pamatā sniedz pasta paku pakalpojumus (10 uzņēmumi, kuru salīdzināmības pakāpe attiecībā pret vispārējā pasta pakalpojuma sniedzējiem ir atzīta kā augsta); ii) 2. atsauces grupu vai pasta paku paplašināto nozari, kas ietver uzņēmumus, kuru darbības pamatā varētu būt citi pakalpojumi, piemēram, korespondences pakalpojumi (26 uzņēmumi, kuru salīdzināmības pakāpe ir nedaudz zemāka) un iii) 3. atsauces grupu, kas ietver arī uzņēmumus, kas darbojas sauszemes pārvadājumu nozarē (1 163 uzņēmumi, kuru salīdzināmības pakāpe ir zemāka) (75). WIK uzskata, ka šāda pieeja palielina salīdzinošajā pētījumā iegūto statistikas datu kvalitāti. |
| --- | --- |

(262)

Attiecībā uz jautājumu par kompromisu starp izlases uzņēmumu salīdzināmības pakāpi un to skaitu WIK paredz trīs atsauces grupas: i) 1. atsauces grupu vai pasta paku standarta nozari, kas ietver uzņēmumus, kas pamatā sniedz pasta paku pakalpojumus (10 uzņēmumi, kuru salīdzināmības pakāpe attiecībā pret vispārējā pasta pakalpojuma sniedzējiem ir atzīta kā augsta); ii) 2. atsauces grupu vai pasta paku paplašināto nozari, kas ietver uzņēmumus, kuru darbības pamatā varētu būt citi pakalpojumi, piemēram, korespondences pakalpojumi (26 uzņēmumi, kuru salīdzināmības pakāpe ir nedaudz zemāka) un iii) 3. atsauces grupu, kas ietver arī uzņēmumus, kas darbojas sauszemes pārvadājumu nozarē (1 163 uzņēmumi, kuru salīdzināmības pakāpe ir zemāka) (75). WIK uzskata, ka šāda pieeja palielina salīdzinošajā pētījumā iegūto statistikas datu kvalitāti.

| (263) | Viens no izvēles kritērijiem, ko pielietoja visu atsauces grupu gadījumā, attiecas uz uzņēmuma lielumu, proti, vērā ņem tikai tos uzņēmumus, kuru ieņēmumi pārsniedz EUR 3 miljonus (76). Attiecībā uz kopējo laika posmu, ko aptver iegūtie dati, – ticamus datus varēja iegūt tikai par laika posmu no 1998. gada līdz 2007. gadam, bet attiecībā uz datiem, kas aptver laika posmu no 1990. gada līdz 1997. gadam, pielietoja interpolācijas metodi (77). |
| --- | --- |

(263)

Viens no izvēles kritērijiem, ko pielietoja visu atsauces grupu gadījumā, attiecas uz uzņēmuma lielumu, proti, vērā ņem tikai tos uzņēmumus, kuru ieņēmumi pārsniedz EUR 3 miljonus (76). Attiecībā uz kopējo laika posmu, ko aptver iegūtie dati, – ticamus datus varēja iegūt tikai par laika posmu no 1998. gada līdz 2007. gadam, bet attiecībā uz datiem, kas aptver laika posmu no 1990. gada līdz 1997. gadam, pielietoja interpolācijas metodi (77).

| (264) | Turklāt, pamatojoties uz starpkvartiļu intervāla principu (78), WIK izmanto iekšējo cenu noteikšanā veikto analīzi, lai tādējādi mazinātu galējo vērtību ietekmi un noteiktu saprātīgas peļņas normu. |
| --- | --- |

(264)

Turklāt, pamatojoties uz starpkvartiļu intervāla principu (78), WIK izmanto iekšējo cenu noteikšanā veikto analīzi, lai tādējādi mazinātu galējo vērtību ietekmi un noteiktu saprātīgas peļņas normu.

| (265) | WIK iegūtie rezultāti par laika posmu no 1998. gada līdz 2007. gadam ir šādi:






  a) | 1. atsauces grupa: 25. procentile ir – 0,42 %, 75. procentile ir 6,72 %, un mediāna (50. procentile) ir 3,86 %; |
| --- | --- | --- |

(265)

WIK iegūtie rezultāti par laika posmu no 1998. gada līdz 2007. gadam ir šādi:

a)

1. atsauces grupa: 25. procentile ir – 0,42 %, 75. procentile ir 6,72 %, un mediāna (50. procentile) ir 3,86 %;

| b) | 2. atsauces grupa: 25. procentile ir 0,45 %, 75. procentile ir 6,77 %, un mediāna (50. procentile) ir 3,48 %; |
| --- | --- |

b)

2. atsauces grupa: 25. procentile ir 0,45 %, 75. procentile ir 6,77 %, un mediāna (50. procentile) ir 3,48 %;

| c) | 3. atsauces grupa: 25. procentile ir 0,64 %, 75. procentile ir 5,57 %, un mediāna (50. procentile) ir 2,59 %. |
| --- | --- |

c)

3. atsauces grupa: 25. procentile ir 0,64 %, 75. procentile ir 5,57 %, un mediāna (50. procentile) ir 2,59 %.

| (266) | WIK secina, ka pasta paku paplašinātā nozare jeb 2. atsauces grupa ir vispiemērotākā atsauces grupa, jo tajā iegūtie rezultāti, salīdzinot ar 1. atsauces grupu (pasta paku standarta nozare), ir samērā stabili laikā un tā, salīdzinot ar 3. atsauces grupu (sauszemes pārvadājumu nozare), funkcionālajā ziņā ir tuvāka pasta sūtījumu un pasta paku jomā veiktajām darbībām. |
| --- | --- |

(266)

WIK secina, ka pasta paku paplašinātā nozare jeb 2. atsauces grupa ir vispiemērotākā atsauces grupa, jo tajā iegūtie rezultāti, salīdzinot ar 1. atsauces grupu (pasta paku standarta nozare), ir samērā stabili laikā un tā, salīdzinot ar 3. atsauces grupu (sauszemes pārvadājumu nozare), funkcionālajā ziņā ir tuvāka pasta sūtījumu un pasta paku jomā veiktajām darbībām.

| (267) | Vēl vienu pielāgojumu veic, lai noteiktu DP saprātīgās peļņas augstāko pieļaujamo robežu, kas ir balstīta tā uzņēmējdarbības riska analīzē, kas attiecīgajam uzņēmumam ir salīdzinājumā ar atskaites grupas uzņēmumiem. Saskaņā ar šo analīzi WIK kā DP saprātīgās peļņas augstāko pieļaujamo robežu piedāvā 3,48 % vērtību, kas atbilst 2. atsauces grupas AR mediānai. Kā saprātīgās peļņas augstāko pieļaujamo robežu izvēloties mediānu nevis 75. procentili, WIK vēlas parādīt to, ka izlases uzņēmumiem ir augstāks riska līmenis nekā vēsturiskajiem pasta operatoriem, jo šiem uzņēmumiem nav nekādu īpašu tiesību. |
| --- | --- |

(267)

Vēl vienu pielāgojumu veic, lai noteiktu DP saprātīgās peļņas augstāko pieļaujamo robežu, kas ir balstīta tā uzņēmējdarbības riska analīzē, kas attiecīgajam uzņēmumam ir salīdzinājumā ar atskaites grupas uzņēmumiem. Saskaņā ar šo analīzi WIK kā DP saprātīgās peļņas augstāko pieļaujamo robežu piedāvā 3,48 % vērtību, kas atbilst 2. atsauces grupas AR mediānai. Kā saprātīgās peļņas augstāko pieļaujamo robežu izvēloties mediānu nevis 75. procentili, WIK vēlas parādīt to, ka izlases uzņēmumiem ir augstāks riska līmenis nekā vēsturiskajiem pasta operatoriem, jo šiem uzņēmumiem nav nekādu īpašu tiesību.

| (268) | Beļģijas iestādes uzskatīja, ka WIK ziņojumā izmantotā metode nav pareiza, un 2010. gada 23. aprīlī, 2011. gada 1. martā, 2011. gada 14. jūnijā, 2011. gada 5. augustā, 2011. gada 10. augustā, 2011. gada 14. decembrī un 2011. gada 19. decembrī iesniedza vairākus dokumentus (vēstules, nostājas un ziņojumus), ar ko atspēkoja WIK ziņojumā pausto pieeju un piedāvāja savu metodi saprātīgas peļņas normas novērtēšanai. |
| --- | --- |

(268)

Beļģijas iestādes uzskatīja, ka WIK ziņojumā izmantotā metode nav pareiza, un 2010. gada 23. aprīlī, 2011. gada 1. martā, 2011. gada 14. jūnijā, 2011. gada 5. augustā, 2011. gada 10. augustā, 2011. gada 14. decembrī un 2011. gada 19. decembrī iesniedza vairākus dokumentus (vēstules, nostājas un ziņojumus), ar ko atspēkoja WIK ziņojumā pausto pieeju un piedāvāja savu metodi saprātīgas peļņas normas novērtēšanai.

| (269) | Beļģijas iestādes nostājā, ko nosūtīja 2011. gada 5. augustā, būtībā norādīja, ka WIK pētījumā izmantotā izlase neatspoguļo uzņēmuma darbību, ienākumu lielumu, riska profilu un atsauces periodu. Tādējādi Beļģija apgalvo, ka šo izlasi ir ļoti grūti likumīgi atzīt saskaņā ar VTNP nostādņu 18. punktā izklāstītajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(269)

Beļģijas iestādes nostājā, ko nosūtīja 2011. gada 5. augustā, būtībā norādīja, ka WIK pētījumā izmantotā izlase neatspoguļo uzņēmuma darbību, ienākumu lielumu, riska profilu un atsauces periodu. Tādējādi Beļģija apgalvo, ka šo izlasi ir ļoti grūti likumīgi atzīt saskaņā ar VTNP nostādņu 18. punktā izklāstītajiem kritērijiem.

| (270) | Šajā pašā nostājā Beļģija uzsver arī to, ka darbībām, kuru riska profils ievērojami atšķiras, būtu loģiski paredzēt dažādas peļņas normas: ja preses izdevumu un pasta sūtījumu piegāde ir darbības ar atšķirīgu riska profilu, tad, kā norāda Beļģijas iestādes, būtu jāparedz dažādas saprātīgās peļņas normas. |
| --- | --- |

(270)

Šajā pašā nostājā Beļģija uzsver arī to, ka darbībām, kuru riska profils ievērojami atšķiras, būtu loģiski paredzēt dažādas peļņas normas: ja preses izdevumu un pasta sūtījumu piegāde ir darbības ar atšķirīgu riska profilu, tad, kā norāda Beļģijas iestādes, būtu jāparedz dažādas saprātīgās peļņas normas.

| (271) | Turklāt Beļģijas iestādes apgalvo, ka DPLP darbību ražīgums pieaug un Komisijai to vajadzētu ņemt vērā, nosakot saprātīgas peļņas normu saskaņā ar VTNP nostādņu 18. punktu. Beļģijas iestādes uzsver, ka pēc vairākām reformām un ilga laika posma, kurā DPLP darbība nesa zaudējumus, uzņēmums ir kļuvis rentabls. DPLP izmaksas tika samazinātas, slēdzot pasta nodaļas. Privātie ieguldītāji, kam uzņēmumā kopš 2006. gada pieder 50 % daļa, radīja jaunu pieeju, kas ir balstīta darbības efektivitātē. Beļģijas iestādes uzskata, ka šādu ražīguma pieaugumu vajadzētu ņemt vērā, nosakot saprātīgās peļņas normu, ko piemērot DPLP. |
| --- | --- |

(271)

Turklāt Beļģijas iestādes apgalvo, ka DPLP darbību ražīgums pieaug un Komisijai to vajadzētu ņemt vērā, nosakot saprātīgas peļņas normu saskaņā ar VTNP nostādņu 18. punktu. Beļģijas iestādes uzsver, ka pēc vairākām reformām un ilga laika posma, kurā DPLP darbība nesa zaudējumus, uzņēmums ir kļuvis rentabls. DPLP izmaksas tika samazinātas, slēdzot pasta nodaļas. Privātie ieguldītāji, kam uzņēmumā kopš 2006. gada pieder 50 % daļa, radīja jaunu pieeju, kas ir balstīta darbības efektivitātē. Beļģijas iestādes uzskata, ka šādu ražīguma pieaugumu vajadzētu ņemt vērā, nosakot saprātīgās peļņas normu, ko piemērot DPLP.

| (272) | 2011. gada 1. martā Beļģijas iestādes nosūtīja Komisijai Charles River Associates (CRA) sagatavoto ziņojumu, kurā kritiski vērtē WIK pētījumu un piedāvā citu metodi DPLP saprātīgās peļņas normas novērtēšanai. |
| --- | --- |

(272)

2011. gada 1. martā Beļģijas iestādes nosūtīja Komisijai Charles River Associates (CRA) sagatavoto ziņojumu, kurā kritiski vērtē WIK pētījumu un piedāvā citu metodi DPLP saprātīgās peļņas normas novērtēšanai.

| (273) | Attiecībā uz atsauces grupu sastāvu CRA uzsver, ka visās trīs WIK atsauces grupās ir daudz nelielu uzņēmumu, kuru riska profils nav pielīdzināms liela pasta operatora riska profilam. Tādējādi CRA apstrīd WIK secinājumus par to, ka vēstuļu sūtīšanas pakalpojumu sniegšanai, ko nodrošina attiecīgais vēsturiskais pasta operators, ir zems riska profils un atsauces grupās iekļautie uzņēmumi ļauj veikt pilnvērtīgu salīdzinājumu. |
| --- | --- |

(273)

Attiecībā uz atsauces grupu sastāvu CRA uzsver, ka visās trīs WIK atsauces grupās ir daudz nelielu uzņēmumu, kuru riska profils nav pielīdzināms liela pasta operatora riska profilam. Tādējādi CRA apstrīd WIK secinājumus par to, ka vēstuļu sūtīšanas pakalpojumu sniegšanai, ko nodrošina attiecīgais vēsturiskais pasta operators, ir zems riska profils un atsauces grupās iekļautie uzņēmumi ļauj veikt pilnvērtīgu salīdzinājumu.

| (274) | CRA jo īpaši vērš uzmanību uz saistību starp uzņēmuma izmaksu struktūru (nemainīgo un mainīgo izmaksu ziņā) un komercrisku. CRA uzsver, ka pasta operatoram, kas pilda vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu, ir lielākas nemainīgās izmaksas un tādējādi, salīdzinot ar uzņēmumu, kura nemainīgās izmaksas ir mazākas, šādu operatoru pieprasījuma samazināšanās apdraud vairāk. Turklāt CRA uzsver atšķirību starp WIK atsauces grupu mazo un lielo uzņēmumu AR (79), kas, kā norāda CRA, nozīmē to, ka starp mazajiem pasta paku sūtījumu uzņēmumiem un tādiem lielajiem uzņēmumiem kā, piemēram, UPS un FedEx pastāv sistemātiskas atšķirības, ko varētu skaidrot ar atšķirīgu izmaksu struktūru. |
| --- | --- |

(274)

CRA jo īpaši vērš uzmanību uz saistību starp uzņēmuma izmaksu struktūru (nemainīgo un mainīgo izmaksu ziņā) un komercrisku. CRA uzsver, ka pasta operatoram, kas pilda vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu, ir lielākas nemainīgās izmaksas un tādējādi, salīdzinot ar uzņēmumu, kura nemainīgās izmaksas ir mazākas, šādu operatoru pieprasījuma samazināšanās apdraud vairāk. Turklāt CRA uzsver atšķirību starp WIK atsauces grupu mazo un lielo uzņēmumu AR (79), kas, kā norāda CRA, nozīmē to, ka starp mazajiem pasta paku sūtījumu uzņēmumiem un tādiem lielajiem uzņēmumiem kā, piemēram, UPS un FedEx pastāv sistemātiskas atšķirības, ko varētu skaidrot ar atšķirīgu izmaksu struktūru.

| (275) | CRA arī detalizētāk izvērtē atsevišķu WIK 1. atsauces grupā iekļauto pasta paku sūtījumu mazo uzņēmumu raksturlielumus un secina, ka to riska profilu nevar salīdzināt ar liela pasta operatora riska profilu. CRA arī uzskata, ka šo grūti salīdzināmo izlases uzņēmumu klāstu nav vērts papildināt, tam pievienojot uzņēmumus, kuru salīdzināmības pakāpe ir vēl zemāka. |
| --- | --- |

(275)

CRA arī detalizētāk izvērtē atsevišķu WIK 1. atsauces grupā iekļauto pasta paku sūtījumu mazo uzņēmumu raksturlielumus un secina, ka to riska profilu nevar salīdzināt ar liela pasta operatora riska profilu. CRA arī uzskata, ka šo grūti salīdzināmo izlases uzņēmumu klāstu nav vērts papildināt, tam pievienojot uzņēmumus, kuru salīdzināmības pakāpe ir vēl zemāka.

| (276) | CRA noraida WIK argumentu par to, ka izlasē nevajadzētu iekļaut Eiropas vēsturiskos pasta operatorus, jo to peļņu noteikusi nevis konkurence, bet gan cenu regulēšana, un līdz ar to, pateicoties šai cenu regulēšanai, minētie vēsturiskie pasta operatori varētu būt guvuši pārmērīgu peļņu. CRA uzsver, ka salīdzinājumā neiekļaujot citus vēsturiskos pasta operatorus, WIK balstās teorētiskajā pieņēmumā, ka šie vēsturiskie operatori varētu būt piemērojuši pārmērīgas cenas, taču nesniedz empīriskus pierādījumus šā apgalvojuma pamatošanai. Šajā sakarā CRA uzsver, ka, pamatojoties uz vairumā dalībvalstu izmantotajiem cenu regulēšanas mehānismiem, piemēram, cenu griestu noteikšanu (80), novērotās lielās peļņas pamatā drīzāk ir ražīguma pieaugums nevis augstas cenas. |
| --- | --- |

(276)

CRA noraida WIK argumentu par to, ka izlasē nevajadzētu iekļaut Eiropas vēsturiskos pasta operatorus, jo to peļņu noteikusi nevis konkurence, bet gan cenu regulēšana, un līdz ar to, pateicoties šai cenu regulēšanai, minētie vēsturiskie pasta operatori varētu būt guvuši pārmērīgu peļņu. CRA uzsver, ka salīdzinājumā neiekļaujot citus vēsturiskos pasta operatorus, WIK balstās teorētiskajā pieņēmumā, ka šie vēsturiskie operatori varētu būt piemērojuši pārmērīgas cenas, taču nesniedz empīriskus pierādījumus šā apgalvojuma pamatošanai. Šajā sakarā CRA uzsver, ka, pamatojoties uz vairumā dalībvalstu izmantotajiem cenu regulēšanas mehānismiem, piemēram, cenu griestu noteikšanu (80), novērotās lielās peļņas pamatā drīzāk ir ražīguma pieaugums nevis augstas cenas.

| (277) | CRA uzsver, ka DPLP sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma saprātīgās peļņas normas parastajai aprēķina metodei jābalstās datos, kas ir pieejami attiecībā uz peļņas normu, ko piemēro citu Rietumeiropas pasta operatoru īstenotajām pasta sūtījumu darbībām. Šāda aprēķina metode vēl jo vairāk ir piemērota tāpēc, ka attiecīgie sabiedriskie pakalpojumi galvenokārt ir vēstuļu pakalpojumi un dati par peļņas normu, ko piemēro citu Rietumeiropas pasta operatoru īstenotām pasta sūtījumu darbībām, ir tieši pieejami un neliecina par nekādu pārlieki mērenu cenu regulēšanu. |
| --- | --- |

(277)

CRA uzsver, ka DPLP sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma saprātīgās peļņas normas parastajai aprēķina metodei jābalstās datos, kas ir pieejami attiecībā uz peļņas normu, ko piemēro citu Rietumeiropas pasta operatoru īstenotajām pasta sūtījumu darbībām. Šāda aprēķina metode vēl jo vairāk ir piemērota tāpēc, ka attiecīgie sabiedriskie pakalpojumi galvenokārt ir vēstuļu pakalpojumi un dati par peļņas normu, ko piemēro citu Rietumeiropas pasta operatoru īstenotām pasta sūtījumu darbībām, ir tieši pieejami un neliecina par nekādu pārlieki mērenu cenu regulēšanu.

| (278) | CRA jo īpaši uzsver, ka analīzei būtu jābalstās to Rietumeiropas pasta operatoru īstenoto pasta sūtījumu darbību EBIT rentabilitātē (AR), kuri sniedz informāciju par īstenoto pasta sūtījumu darbību EBIT rentabilitāti sadalījumā pa nozarēm vai (ja informācija par EBIT rentabilitāti sadalījumā pa nozarēm netiek sniegta) to Rietumeiropas pasta operatoru kopējo EBIT rentabilitāti, kas vairāk nekā 75 % ienākumu gūst no pasta sūtījumu pakalpojumiem. CRA no izlases izslēdz Austrumeiropas operatorus, ņemot vērā to relatīvo neefektivitāti salīdzinājumā ar Rietumeiropas operatoriem. |
| --- | --- |

(278)

CRA jo īpaši uzsver, ka analīzei būtu jābalstās to Rietumeiropas pasta operatoru īstenoto pasta sūtījumu darbību EBIT rentabilitātē (AR), kuri sniedz informāciju par īstenoto pasta sūtījumu darbību EBIT rentabilitāti sadalījumā pa nozarēm vai (ja informācija par EBIT rentabilitāti sadalījumā pa nozarēm netiek sniegta) to Rietumeiropas pasta operatoru kopējo EBIT rentabilitāti, kas vairāk nekā 75 % ienākumu gūst no pasta sūtījumu pakalpojumiem. CRA no izlases izslēdz Austrumeiropas operatorus, ņemot vērā to relatīvo neefektivitāti salīdzinājumā ar Rietumeiropas operatoriem.

| (279) | Līdz ar to CRA analīze balstās izlasē, kurā ir 11 Rietumeiropas pasta operatori un kura attiecas uz laika posmu no 2002. gada līdz 2009. gadam (kopā 73. novērojumi). Šīs izlases AR vidējais aritmētiskais ir [...] %, mediāna ir [...] %, un 75. procentile ir [...] % (81). CRA aprēķina arī izlīdzināto vidējo ([...] %) un vidējo vērtību saskaņā ar Vinzora (Winsor) metodi ([...] %). Šajos rādītājos tāpat kā mediānas gadījumā neņem vērā galējās vērtības (82). |
| --- | --- |

(279)

Līdz ar to CRA analīze balstās izlasē, kurā ir 11 Rietumeiropas pasta operatori un kura attiecas uz laika posmu no 2002. gada līdz 2009. gadam (kopā 73. novērojumi). Šīs izlases AR vidējais aritmētiskais ir [...] %, mediāna ir [...] %, un 75. procentile ir [...] % (81). CRA aprēķina arī izlīdzināto vidējo ([...] %) un vidējo vērtību saskaņā ar Vinzora (Winsor) metodi ([...] %). Šajos rādītājos tāpat kā mediānas gadījumā neņem vērā galējās vērtības (82).

| (280) | Attiecībā uz saprātīgas peļņas normas atsauces vērtības noteikšanu CRA uzsver, ka, izmantojot vidējās vērtības rādītājus, rodas metodoloģiskas problēmas. CRA paskaidro, ka izlasē novēroto dažādo peļņas normu dēļ, kritiskajai robežvērtībai, kurā peļņu uzskata par pārmērīgu, būtu jābūt augstākai par vidējo aritmētisko vai jebkādu citu vidējo vērtību (piem., modu, mediānu), un tā varētu būt, piemēram, vienāda ar 75. procentili. CRA uzskata, ka šāda pieeja ir saskaņā ar metodi, kuru izmanto iekšējo cenu apsekojumos un kuras pamatā ir intervāls (piemēram, starpkvartiļu intervāls vai intervāls starp citām procentilēm). |
| --- | --- |

(280)

Attiecībā uz saprātīgas peļņas normas atsauces vērtības noteikšanu CRA uzsver, ka, izmantojot vidējās vērtības rādītājus, rodas metodoloģiskas problēmas. CRA paskaidro, ka izlasē novēroto dažādo peļņas normu dēļ, kritiskajai robežvērtībai, kurā peļņu uzskata par pārmērīgu, būtu jābūt augstākai par vidējo aritmētisko vai jebkādu citu vidējo vērtību (piem., modu, mediānu), un tā varētu būt, piemēram, vienāda ar 75. procentili. CRA uzskata, ka šāda pieeja ir saskaņā ar metodi, kuru izmanto iekšējo cenu apsekojumos un kuras pamatā ir intervāls (piemēram, starpkvartiļu intervāls vai intervāls starp citām procentilēm).

| (281) | 2011. gada 14. decembrī Beļģijas iestādes iesniedza Komisijai dokumentu, kurā atspoguļo DPLP nostāju attiecībā uz risku, kāds ir pasta operatoriem, un piedāvā metodi, ar ko izstrādāt rīku, lai noteiktu riska prēmiju, kam pievienojot bezriska apgrozījuma rentabilitāti, iegūtu saprātīgu AR līmeni. |
| --- | --- |

(281)

2011. gada 14. decembrī Beļģijas iestādes iesniedza Komisijai dokumentu, kurā atspoguļo DPLP nostāju attiecībā uz risku, kāds ir pasta operatoriem, un piedāvā metodi, ar ko izstrādāt rīku, lai noteiktu riska prēmiju, kam pievienojot bezriska apgrozījuma rentabilitāti, iegūtu saprātīgu AR līmeni.

| (282) | Dokumentā nepaskaidro, kā bezriska apgrozījuma rentabilitāti (AR izteiksmē) varētu noteikt šajā gadījumā, un skaidri neizklāsta to, kādam konkrēti jābūt saprātīgam AR līmenim saskaņā ar piedāvāto metodi. Analīzē liek uzsvaru drīzāk uz dažādu risku novērtēšanu un tādas riska prēmijas aprēķināšanu, kas ietver jebkādu risku. |
| --- | --- |

(282)

Dokumentā nepaskaidro, kā bezriska apgrozījuma rentabilitāti (AR izteiksmē) varētu noteikt šajā gadījumā, un skaidri neizklāsta to, kādam konkrēti jābūt saprātīgam AR līmenim saskaņā ar piedāvāto metodi. Analīzē liek uzsvaru drīzāk uz dažādu risku novērtēšanu un tādas riska prēmijas aprēķināšanu, kas ietver jebkādu risku.

| (283) | Beļģijas iestādes dod priekšroku trīs lielām risku kategorijām – nozares riskam, ar pakalpojumu sniegšanu saistītajam riskam un līgumisko saistību riskam – un katrai risku kategorijai raksturīgajiem parastajiem riska veidiem, kas apdraud pasta operatorus. Riska prēmijas noteikšanas metode paredz: i) noteikt “augstāko pieļaujamo riska prēmiju” (83); ii) sadalīt apskatāmo laika posmu atbilstīgi līgumu cikliem, lai nodalītu ar katru līgumu saistītos riskus; iii) izmantot vienkāršu vērtējuma skalu, lai izvērtētu katru risku katra līguma ciklā (zems, vidējs vai augsts riska līmenis); iv) riskiem piešķirtos atsevišķos vērtējumus apvienot kopējā vērtējumā attiecībā uz katru no lielajām risku kategorijām un v) kopējos vērtējumus izteikt kā riska prēmijas, kuru summu dod kopējo riska prēmiju. |
| --- | --- |

(283)

Beļģijas iestādes dod priekšroku trīs lielām risku kategorijām – nozares riskam, ar pakalpojumu sniegšanu saistītajam riskam un līgumisko saistību riskam – un katrai risku kategorijai raksturīgajiem parastajiem riska veidiem, kas apdraud pasta operatorus. Riska prēmijas noteikšanas metode paredz: i) noteikt “augstāko pieļaujamo riska prēmiju” (83); ii) sadalīt apskatāmo laika posmu atbilstīgi līgumu cikliem, lai nodalītu ar katru līgumu saistītos riskus; iii) izmantot vienkāršu vērtējuma skalu, lai izvērtētu katru risku katra līguma ciklā (zems, vidējs vai augsts riska līmenis); iv) riskiem piešķirtos atsevišķos vērtējumus apvienot kopējā vērtējumā attiecībā uz katru no lielajām risku kategorijām un v) kopējos vērtējumus izteikt kā riska prēmijas, kuru summu dod kopējo riska prēmiju.

| (284) | Turklāt tiek sniegti piemēri, lai pierādītu, ka DPLP darbības riska līmenis ir lielāks par vidējo. Beļģijas iestādes apgalvo, ka DPLP ir augstāks risks attiecībā uz realizācijas apjomu, tā kā DPLP ienākumu daļa, ko tas gūst no darbībām pasta sūtījumu jomā, ir lielāka un tā izmaksas ir neelastīgākas, jo uzņēmuma nemainīgo izmaksu daļa ir lielāka par vidējo. Arī drošības risku DPLP gadījumā atzīst par augstāku. Saskaņā ar analīzi iemesls ir tas, ka DPLP ir viens no retajiem Eiropas pasta operatoriem, kas pensiju pabalstus skaidrā naudā piegādā uz mājām. |
| --- | --- |

(284)

Turklāt tiek sniegti piemēri, lai pierādītu, ka DPLP darbības riska līmenis ir lielāks par vidējo. Beļģijas iestādes apgalvo, ka DPLP ir augstāks risks attiecībā uz realizācijas apjomu, tā kā DPLP ienākumu daļa, ko tas gūst no darbībām pasta sūtījumu jomā, ir lielāka un tā izmaksas ir neelastīgākas, jo uzņēmuma nemainīgo izmaksu daļa ir lielāka par vidējo. Arī drošības risku DPLP gadījumā atzīst par augstāku. Saskaņā ar analīzi iemesls ir tas, ka DPLP ir viens no retajiem Eiropas pasta operatoriem, kas pensiju pabalstus skaidrā naudā piegādā uz mājām.

| (285) | Izvērtējot dažādos riskus, Beļģijas iestādes secina, ka 4. pārvaldības līgumā visu trīs risku kategoriju riska līmenis ir augsts, bet 1., 2. un 3. pārvaldības līgumā šis riska līmenis ir vidējs (izņemot nozares riska līmeni, kas 1. pārvaldības līgumā atzīts kā zems). Beļģijas iestādes sniedz citus piemērus, kā augstāk minēto dažādo risku novērtējumu izteikt kā riska prēmiju, pamatojoties uz dažādām “augstākās pieļaujamās riska prēmijas” vērtībām. |
| --- | --- |

(285)

Izvērtējot dažādos riskus, Beļģijas iestādes secina, ka 4. pārvaldības līgumā visu trīs risku kategoriju riska līmenis ir augsts, bet 1., 2. un 3. pārvaldības līgumā šis riska līmenis ir vidējs (izņemot nozares riska līmeni, kas 1. pārvaldības līgumā atzīts kā zems). Beļģijas iestādes sniedz citus piemērus, kā augstāk minēto dažādo risku novērtējumu izteikt kā riska prēmiju, pamatojoties uz dažādām “augstākās pieļaujamās riska prēmijas” vērtībām.

| (286) | 257. apsvērumā minētais Deloitte pētījums vairākos punktos saskan ar WIK pētījumu:






  1) | abos pētījumos izmanto vienu un to pašu metodi, ar ko finanšu datu bāzēs atlasīt funkciju un riska ziņā salīdzināmus uzņēmumus; |
| --- | --- | --- |

(286)

257. apsvērumā minētais Deloitte pētījums vairākos punktos saskan ar WIK pētījumu:

1)

abos pētījumos izmanto vienu un to pašu metodi, ar ko finanšu datu bāzēs atlasīt funkciju un riska ziņā salīdzināmus uzņēmumus;

| 2) | abos pētījumos kā vispiemērotāko atsauces rādītāju peļņas robežlīmeņa noteikšanai atzīst AR (ņemot vērā, ka trūkst datu, kā arī dažādajos uzņēmumos ir atšķirības grāmatvedības darbību ziņā); |
| --- | --- |

2)

abos pētījumos kā vispiemērotāko atsauces rādītāju peļņas robežlīmeņa noteikšanai atzīst AR (ņemot vērā, ka trūkst datu, kā arī dažādajos uzņēmumos ir atšķirības grāmatvedības darbību ziņā);

| 3) | visbeidzot, abos pētījumos no salīdzināmo uzņēmumu grupas izslēdz vispārējā pasta pakalpojuma sniedzējus, jo tie galvenokārt darbojas regulētos tirgos un tiem ir īpašas tiesības. |
| --- | --- |

3)

visbeidzot, abos pētījumos no salīdzināmo uzņēmumu grupas izslēdz vispārējā pasta pakalpojuma sniedzējus, jo tie galvenokārt darbojas regulētos tirgos un tiem ir īpašas tiesības.

| (287) | Salīdzināmo uzņēmumu grupas kontekstā galvenā atšķirība starp WIK un Deloitte pētījumu attiecas uz šo uzņēmumu lielumu. Deloitte pētījumā izlasē iekļauj tikai tādus uzņēmumus, kuru gada ieņēmumi pārsniedz EUR 100 miljonus (84). Šo ierobežojumu var izskaidrot ar Deloitte veikto analīzi attiecībā uz to darbību īpatnībām, kas ir saistītas ar vispārējā pakalpojuma sniegšanu un ar to saistītajiem komercriskiem un tirgus riskiem (85). |
| --- | --- |

(287)

Salīdzināmo uzņēmumu grupas kontekstā galvenā atšķirība starp WIK un Deloitte pētījumu attiecas uz šo uzņēmumu lielumu. Deloitte pētījumā izlasē iekļauj tikai tādus uzņēmumus, kuru gada ieņēmumi pārsniedz EUR 100 miljonus (84). Šo ierobežojumu var izskaidrot ar Deloitte veikto analīzi attiecībā uz to darbību īpatnībām, kas ir saistītas ar vispārējā pakalpojuma sniegšanu un ar to saistītajiem komercriskiem un tirgus riskiem (85).

| (288) | Deloitte jo īpaši uzskata, ka pasta sūtījumu un paku sūtījumu nozares uzņēmumus, kas apsaimnieko plašus un kompleksus savākšanas un piegādes tīklus, var pamatoti salīdzināt ar DP. Ņemot vērā apjoma, mēroga un diversifikācijas radītos ietaupījumus, kas dominē pasta iestāžu tīklos, ražošanas izmaksu lielo īpatsvaru salīdzinājumā ar kapitāla izmaksu daļu un saistītos riskus (piemēram, risku attiecībā uz realizācijas apjomu, risku, ka dažus esošos pakalpojumus varētu aizstāt elektroniskais pasts), pasta sūtījumu un paku sūtījumu nozares lielie uzņēmumi, kas ražo dažādas preces, salīdzināšanai ir piemērotāki nekā mazie pasta sūtījumu uzņēmumi. Lai gan mazākā mērā, tomēr arī kravas pārvadājumu un loģistikas uzņēmumus varētu izmantot salīdzināšanai, jo tās lieto tos pašus aktīvus. |
| --- | --- |

(288)

Deloitte jo īpaši uzskata, ka pasta sūtījumu un paku sūtījumu nozares uzņēmumus, kas apsaimnieko plašus un kompleksus savākšanas un piegādes tīklus, var pamatoti salīdzināt ar DP. Ņemot vērā apjoma, mēroga un diversifikācijas radītos ietaupījumus, kas dominē pasta iestāžu tīklos, ražošanas izmaksu lielo īpatsvaru salīdzinājumā ar kapitāla izmaksu daļu un saistītos riskus (piemēram, risku attiecībā uz realizācijas apjomu, risku, ka dažus esošos pakalpojumus varētu aizstāt elektroniskais pasts), pasta sūtījumu un paku sūtījumu nozares lielie uzņēmumi, kas ražo dažādas preces, salīdzināšanai ir piemērotāki nekā mazie pasta sūtījumu uzņēmumi. Lai gan mazākā mērā, tomēr arī kravas pārvadājumu un loģistikas uzņēmumus varētu izmantot salīdzināšanai, jo tās lieto tos pašus aktīvus.

| (289) | Lai atspoguļotu to, cik nozīmīgs ir uzņēmumu lielums, Deloitte savu izlasi salīdzina ar WIK 2. atsauces grupas uzņēmumiem. Deloitte uzsver, ka WIK izlases AR vidējais aritmētiskais ļoti atšķiras starp dažāda lieluma (ko nosaka atkarībā no darbinieku skaita) uzņēmumu grupām (86). Deloitte atzīmē, ka tās izlasē, ko veido lielāki uzņēmumi, turpretim nav nekādas ciešas saistības starp uzņēmuma lielumu un AR. |
| --- | --- |

(289)

Lai atspoguļotu to, cik nozīmīgs ir uzņēmumu lielums, Deloitte savu izlasi salīdzina ar WIK 2. atsauces grupas uzņēmumiem. Deloitte uzsver, ka WIK izlases AR vidējais aritmētiskais ļoti atšķiras starp dažāda lieluma (ko nosaka atkarībā no darbinieku skaita) uzņēmumu grupām (86). Deloitte atzīmē, ka tās izlasē, ko veido lielāki uzņēmumi, turpretim nav nekādas ciešas saistības starp uzņēmuma lielumu un AR.

| (290) | Pēc izlasē iekļaujamo uzņēmumu atlases Deloitte veic analīzi, ko balsta uz 7 pasta un paku sūtījumu uzņēmumiem, 18 loģistikas uzņēmumiem un 19 kravu pārvadājumu uzņēmumiem. Attiecībā uz pasta sūtījumu un pasta paku nozari mazajā septiņu salīdzināmo uzņēmumu grupā ir tādi lieli starptautiskie ekspressūtījumu uzņēmumi kā UPS, FedEx un TNT Express, kā arī daži citi pasta operatori, kas galvenokārt ir no Amerikas Savienotajām Valstīm un Apvienotās Karalistes (87). Būtībā dati aptver laika posmu no 1990. gada līdz 2007. gadam, taču datu par pirmajiem gadiem nav daudz, un Deloitte uzskata, ka līdz ar to uz šo gadu rādītājiem nevar tik ļoti paļauties (88). |
| --- | --- |

(290)

Pēc izlasē iekļaujamo uzņēmumu atlases Deloitte veic analīzi, ko balsta uz 7 pasta un paku sūtījumu uzņēmumiem, 18 loģistikas uzņēmumiem un 19 kravu pārvadājumu uzņēmumiem. Attiecībā uz pasta sūtījumu un pasta paku nozari mazajā septiņu salīdzināmo uzņēmumu grupā ir tādi lieli starptautiskie ekspressūtījumu uzņēmumi kā UPS, FedEx un TNT Express, kā arī daži citi pasta operatori, kas galvenokārt ir no Amerikas Savienotajām Valstīm un Apvienotās Karalistes (87). Būtībā dati aptver laika posmu no 1990. gada līdz 2007. gadam, taču datu par pirmajiem gadiem nav daudz, un Deloitte uzskata, ka līdz ar to uz šo gadu rādītājiem nevar tik ļoti paļauties (88).

| (291) | Papildus tam, Deloitte izvērtē vairāku citu rentabilitātes noteikšanas rādītāju priekšrocības un trūkumus. Tā šajā gadījumā neizmanto IAK, jo ir praktiskas grūtības attiecībā uz atbilstīgu datu iegūšanu par naudas plūsmām. Tā neizmanto arī IKRK un PKA, piemēram, tādēļ, ka starp uzņēmumiem ir atšķirības attiecībā uz izmaksu uzskaiti un kapitāla struktūru (kapitāla struktūra ir ļoti nozīmīga attiecībā uz PKA). Arī AA tiek atzīts par nepiemērotu, jo tas ir vērts uz aktīvu kopējo vērtību. Līdz ar to Deloitte iesaka izvēlēties AR, taču uzsver, ka, ņemot vērā to, ka šis rādītājs tiešā veidā nenosaka kapitāla atdevi, to var izmantot salīdzinošam pētījumam, ja salīdzināmajiem uzņēmumiem ir līdzīga kapitālietilpība. |
| --- | --- |

(291)

Papildus tam, Deloitte izvērtē vairāku citu rentabilitātes noteikšanas rādītāju priekšrocības un trūkumus. Tā šajā gadījumā neizmanto IAK, jo ir praktiskas grūtības attiecībā uz atbilstīgu datu iegūšanu par naudas plūsmām. Tā neizmanto arī IKRK un PKA, piemēram, tādēļ, ka starp uzņēmumiem ir atšķirības attiecībā uz izmaksu uzskaiti un kapitāla struktūru (kapitāla struktūra ir ļoti nozīmīga attiecībā uz PKA). Arī AA tiek atzīts par nepiemērotu, jo tas ir vērts uz aktīvu kopējo vērtību. Līdz ar to Deloitte iesaka izvēlēties AR, taču uzsver, ka, ņemot vērā to, ka šis rādītājs tiešā veidā nenosaka kapitāla atdevi, to var izmantot salīdzinošam pētījumam, ja salīdzināmajiem uzņēmumiem ir līdzīga kapitālietilpība.

| (292) | Tomēr Deloitte aprēķina IKRK (kā arī IKRK tirgus vērtību un AA) nelielai apakšizlasei, kurā ir seši uzņēmumi, bet secina, ka IKRK amplitūda un svārstības varētu atspoguļot dažādus faktorus, tādēļ iegūtie rezultāti ir jāizvērtē piesardzīgi un ir grūtāk tos izmantot kā atsauces rādītājus. Deloitte uzsver, cik nozīmīga šo faktoru kontekstā ir kapitālietilpība. Deloitte norāda, ka kapitālietilpības ziņā DP vispārējais pakalpojums ir daudz tuvāks, piemēram, UPS un FedEx vispārējam pakalpojumam kā tādu kravu pārvadājumu uzņēmumu vispārējam pakalpojumam kā Kuehne&Nagel vai Wincanton. |
| --- | --- |

(292)

Tomēr Deloitte aprēķina IKRK (kā arī IKRK tirgus vērtību un AA) nelielai apakšizlasei, kurā ir seši uzņēmumi, bet secina, ka IKRK amplitūda un svārstības varētu atspoguļot dažādus faktorus, tādēļ iegūtie rezultāti ir jāizvērtē piesardzīgi un ir grūtāk tos izmantot kā atsauces rādītājus. Deloitte uzsver, cik nozīmīga šo faktoru kontekstā ir kapitālietilpība. Deloitte norāda, ka kapitālietilpības ziņā DP vispārējais pakalpojums ir daudz tuvāks, piemēram, UPS un FedEx vispārējam pakalpojumam kā tādu kravu pārvadājumu uzņēmumu vispārējam pakalpojumam kā Kuehne&Nagel vai Wincanton.

| (293) | Deloitte uzsver arī uzņēmumu rentabilitātes ievērojamās atšķirības gan dažādos periodos, gan dažādos sektoros, gan starp šiem sektoriem. Deloitte uzskata, ka šīs atšķirības attiecībā uz saprātīgu peļņu varētu attaisnot saprātīgas peļņas intervālu nevis vienas vidējās vērtības izmantošanu. Šāda pieeja arī būtu vēlama, jo nevajag nelabvēlīgi ietekmēt tos rādītājus, kas ir virs vidējās vērtības un kuru pamatā ir ražīguma pieaugums. |
| --- | --- |

(293)

Deloitte uzsver arī uzņēmumu rentabilitātes ievērojamās atšķirības gan dažādos periodos, gan dažādos sektoros, gan starp šiem sektoriem. Deloitte uzskata, ka šīs atšķirības attiecībā uz saprātīgu peļņu varētu attaisnot saprātīgas peļņas intervālu nevis vienas vidējās vērtības izmantošanu. Šāda pieeja arī būtu vēlama, jo nevajag nelabvēlīgi ietekmēt tos rādītājus, kas ir virs vidējās vērtības un kuru pamatā ir ražīguma pieaugums.

| (294) | Deloitte iegūtie rezultāti par katru nozari atsevišķi un visām nozarēm kopā ir apkopoti Deloitte pētījuma 22. tabulā. Rezultāti ir šādi:






  a) | attiecībā uz pasta sūtījumu un pasta paku nozari laika posmā no 1998. gada līdz 2007. gadam ikgadējo AR vidējo aritmētisko vidējais aritmētiskais ir 8,1 %, ikgadējo AR mediānu vidējais aritmētiskais ir 7,4 %, ikgadējo 25. procentiļu vidējais aritmētiskais ir 4,8 %, un ikgadējo 75. procentiļu vidējais aritmētiskais ir 12 %; |
| --- | --- | --- |

(294)

Deloitte iegūtie rezultāti par katru nozari atsevišķi un visām nozarēm kopā ir apkopoti Deloitte pētījuma 22. tabulā. Rezultāti ir šādi:

a)

attiecībā uz pasta sūtījumu un pasta paku nozari laika posmā no 1998. gada līdz 2007. gadam ikgadējo AR vidējo aritmētisko vidējais aritmētiskais ir 8,1 %, ikgadējo AR mediānu vidējais aritmētiskais ir 7,4 %, ikgadējo 25. procentiļu vidējais aritmētiskais ir 4,8 %, un ikgadējo 75. procentiļu vidējais aritmētiskais ir 12 %;

| b) | attiecībā uz visām nozarēm kopā laika posmā no 1990. gada līdz 2007. gadam ikgadējo AR vidējo aritmētisko vidējais aritmētiskais ir 6 %, ikgadējo AR mediānu vidējais aritmētiskais 5,4 %, ikgadējo 25. procentiļu vidējais aritmētiskais ir 3,6 % un ikgadējo 75. procentiļu vidējais aritmētiskais ir 8,1 % (89). |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz visām nozarēm kopā laika posmā no 1990. gada līdz 2007. gadam ikgadējo AR vidējo aritmētisko vidējais aritmētiskais ir 6 %, ikgadējo AR mediānu vidējais aritmētiskais 5,4 %, ikgadējo 25. procentiļu vidējais aritmētiskais ir 3,6 % un ikgadējo 75. procentiļu vidējais aritmētiskais ir 8,1 % (89).

| (295) | Kā atsauces rādītāju Deloitte piedāvā vērtību, kas balstās ikgadējo AR vidējo aritmētisko vidējā aritmētiskajā un ir 7,9 % (90), bet, lai atspoguļotu novērotās AR atšķirības, Deloitte nosaka arī saprātīgās AR intervālu, kā pamatā ir ikgadējie starpkvartiļu intervāli (91). |
| --- | --- |

(295)

Kā atsauces rādītāju Deloitte piedāvā vērtību, kas balstās ikgadējo AR vidējo aritmētisko vidējā aritmētiskajā un ir 7,9 % (90), bet, lai atspoguļotu novērotās AR atšķirības, Deloitte nosaka arī saprātīgās AR intervālu, kā pamatā ir ikgadējie starpkvartiļu intervāli (91).

| (296) | Izveidot piemērotu izlasi, ko veido uzņēmumi, kas ir salīdzināmi ar vēsturiskajiem pasta operatoriem, ir sarežģīti. Nav īpaši jāuzsver, ka vislielākā uzmanība ir jāvelta tam, lai izvēlētos tādu uzņēmumu grupu, ko var izmantot kā mērauklu attiecībā uz komercdarbībām un risku. |
| --- | --- |

(296)

Izveidot piemērotu izlasi, ko veido uzņēmumi, kas ir salīdzināmi ar vēsturiskajiem pasta operatoriem, ir sarežģīti. Nav īpaši jāuzsver, ka vislielākā uzmanība ir jāvelta tam, lai izvēlētos tādu uzņēmumu grupu, ko var izmantot kā mērauklu attiecībā uz komercdarbībām un risku.

| (297) | WIK un Deloitte pētījumus vieno tas, ka abos apskata komercuzņēmumus, kuru darbība ir pielīdzināma DPLP darbībai, un no salīdzināmo uzņēmumu izlases izslēdz vēsturiskos pasta operatorus. Turpretim CRA salīdzināšanai izmanto izlasi, ko veido tikai citi Eiropas vēsturiskie pasta operatori. |
| --- | --- |

(297)

WIK un Deloitte pētījumus vieno tas, ka abos apskata komercuzņēmumus, kuru darbība ir pielīdzināma DPLP darbībai, un no salīdzināmo uzņēmumu izlases izslēdz vēsturiskos pasta operatorus. Turpretim CRA salīdzināšanai izmanto izlasi, ko veido tikai citi Eiropas vēsturiskie pasta operatori.

| (298) | Komisija ir vienisprātis ar WIK un Deloitte, ka vēsturisko pasta operatoru (kurus CRA izmanto savā salīdzinošajā pētījumā) peļņas pamatā nav parasti tirgus apstākļi, bet gan lielākoties citu dalībvalstu izvēle regulēšanas jomā. Līdz ar to šāda peļņa varētu nepareizi atspoguļot atsauces peļņu. Tomēr, ņemot vērā, ka CRA izlasē ir citu Eiropas valstu vēsturiskie pasta operatori, tā šķiet vistuvākā DPLP. Līdz ar to Komisija uzskata, ka CRA izlase ir pilnībā jāņem vērā, jo īpaši, lai savstarpēji salīdzinātu un pārbaudītu saprātīgās peļņas (AR) atsauces līmeņus, ko nosaka, pamatojoties uz WIK un Deloitte pētījumiem. |
| --- | --- |

(298)

Komisija ir vienisprātis ar WIK un Deloitte, ka vēsturisko pasta operatoru (kurus CRA izmanto savā salīdzinošajā pētījumā) peļņas pamatā nav parasti tirgus apstākļi, bet gan lielākoties citu dalībvalstu izvēle regulēšanas jomā. Līdz ar to šāda peļņa varētu nepareizi atspoguļot atsauces peļņu. Tomēr, ņemot vērā, ka CRA izlasē ir citu Eiropas valstu vēsturiskie pasta operatori, tā šķiet vistuvākā DPLP. Līdz ar to Komisija uzskata, ka CRA izlase ir pilnībā jāņem vērā, jo īpaši, lai savstarpēji salīdzinātu un pārbaudītu saprātīgās peļņas (AR) atsauces līmeņus, ko nosaka, pamatojoties uz WIK un Deloitte pētījumiem.

| (299) | Gan WIK, gan Deloitte pētījumā atzīst, ka ir vajadzīga pietiekami liela izlase, lai salīdzinošajā pētījumā varētu izdarīt jēgpilnus secinājumus. Šim nolūkam abas konsultāciju sabiedrības pamatojas uz (salīdzinoši) nelielu izlasi, kurā ir pasta sūtījumu un pasta paku nozares uzņēmumi, un lielākām izlasēm, kurās ir loģistikas un kravu pārvadājumu nozares uzņēmumi. Komisija atzīst, ka statistikas vajadzībām ir svarīgi, lai būtu pietiekami liela izlase. Attiecībā uz CRA nostāju šajā ziņā (CRA apstrīd to, ka ir lietderīgi palielināt izlasi, tai pievienojot mazāk salīdzināmus uzņēmumus) Komisija uzskata, ka izmēra ziņā lielākās izlases, ko WIK un jo īpaši Deloitte izveidoja saskaņā ar atzītām atlases izveides metodēm, ir pietiekami salīdzināmas, lai tās izmantotu kā pilnvērtīgas atsauces grupas DPLP peļņas novērtēšanai. |
| --- | --- |

(299)

Gan WIK, gan Deloitte pētījumā atzīst, ka ir vajadzīga pietiekami liela izlase, lai salīdzinošajā pētījumā varētu izdarīt jēgpilnus secinājumus. Šim nolūkam abas konsultāciju sabiedrības pamatojas uz (salīdzinoši) nelielu izlasi, kurā ir pasta sūtījumu un pasta paku nozares uzņēmumi, un lielākām izlasēm, kurās ir loģistikas un kravu pārvadājumu nozares uzņēmumi. Komisija atzīst, ka statistikas vajadzībām ir svarīgi, lai būtu pietiekami liela izlase. Attiecībā uz CRA nostāju šajā ziņā (CRA apstrīd to, ka ir lietderīgi palielināt izlasi, tai pievienojot mazāk salīdzināmus uzņēmumus) Komisija uzskata, ka izmēra ziņā lielākās izlases, ko WIK un jo īpaši Deloitte izveidoja saskaņā ar atzītām atlases izveides metodēm, ir pietiekami salīdzināmas, lai tās izmantotu kā pilnvērtīgas atsauces grupas DPLP peļņas novērtēšanai.

| (300) | WIK pētījumā mēģina noteikt atsauces AR, pamatojoties uz trīs grupām, ko izveidoja salīdzināšanas vajadzībām. Tomēr arī Komisija uzskata, ka WIK pētījumu var apšaubīt attiecībā uz diviem atsevišķiem un tomēr saistītiem jautājumiem (92): i) attiecībā uz to, ka WIK izmanto izlases, kurās ir arī daudz mazāku uzņēmumu (93), ko acīmredzami nevar salīdzināt ar tādiem vēsturiskajiem pasta operatoriem kā DPLP; un ii) attiecībā uz WIK pieņēmumiem par riska līmeni, ar ko saskaras izmeklēšanā apskatītais pasta operators. |
| --- | --- |

(300)

WIK pētījumā mēģina noteikt atsauces AR, pamatojoties uz trīs grupām, ko izveidoja salīdzināšanas vajadzībām. Tomēr arī Komisija uzskata, ka WIK pētījumu var apšaubīt attiecībā uz diviem atsevišķiem un tomēr saistītiem jautājumiem (92): i) attiecībā uz to, ka WIK izmanto izlases, kurās ir arī daudz mazāku uzņēmumu (93), ko acīmredzami nevar salīdzināt ar tādiem vēsturiskajiem pasta operatoriem kā DPLP; un ii) attiecībā uz WIK pieņēmumiem par riska līmeni, ar ko saskaras izmeklēšanā apskatītais pasta operators.

| (301) | Komisija uzskata, ka tādu vēsturisko pasta operatoru kā DPLP darbības mērogs, kā arī izmaksu struktūra (apvienojumā ar pastāvošo regulēšanas mehānismu) ir būtiski elementi, ar ko novērtēt salīdzinošo pētījumu par peļņas normām. |
| --- | --- |

(301)

Komisija uzskata, ka tādu vēsturisko pasta operatoru kā DPLP darbības mērogs, kā arī izmaksu struktūra (apvienojumā ar pastāvošo regulēšanas mehānismu) ir būtiski elementi, ar ko novērtēt salīdzinošo pētījumu par peļņas normām.

| (302) | Pirmkārt, ja nemainīgās izmaksas ir augstas (un attiecas, piemēram, uz kapitāla izmaksām vai citām nemainīgajām izmaksām, kas ir saistītas ar pakalpojumu tīklu), lielākajiem uzņēmumiem ir lielāki apjoma un mēroga radītie ietaupījumi kā mazajiem uzņēmumiem. Salīdzinot WIK izlasē iekļauto lielo un mazo uzņēmumu AR vidējo aritmētisko, Deloitte-II pētījumā ir izdevies pierādīt, ka, jo lielāks ir uzņēmums (darbinieku skaita ziņā), jo lielāks ir AR vidējais aritmētiskais (94). Faktiski pirmās kvartiles (Q1) vidējais aritmētiskais ir ļoti zems visās trīs WIK atsauces grupās (piemēram, laika posmā no 1988. gada līdz 2007. gadam WIK 2. atsauces grupā tas bija tikai 0,75 %) (95), ko varētu izskaidrot ar to, ka izlasē ir pārāk daudz (mazāku) uzņēmumu, kas darbojas ar zaudējumiem un cīnās par palikšanu tirgū. Savās izlasēs (tostarp galvenajā izlasē – 2. atsauces grupā) iekļaujot tik daudz mazu uzņēmumu, WIK, iespējams, pienācīgi novērtēja atsauces AR, kas vairāk attiecas uz lielākiem un stabilākiem uzņēmumiem kā DP vai DPLP. |
| --- | --- |

(302)

Pirmkārt, ja nemainīgās izmaksas ir augstas (un attiecas, piemēram, uz kapitāla izmaksām vai citām nemainīgajām izmaksām, kas ir saistītas ar pakalpojumu tīklu), lielākajiem uzņēmumiem ir lielāki apjoma un mēroga radītie ietaupījumi kā mazajiem uzņēmumiem. Salīdzinot WIK izlasē iekļauto lielo un mazo uzņēmumu AR vidējo aritmētisko, Deloitte-II pētījumā ir izdevies pierādīt, ka, jo lielāks ir uzņēmums (darbinieku skaita ziņā), jo lielāks ir AR vidējais aritmētiskais (94). Faktiski pirmās kvartiles (Q1) vidējais aritmētiskais ir ļoti zems visās trīs WIK atsauces grupās (piemēram, laika posmā no 1988. gada līdz 2007. gadam WIK 2. atsauces grupā tas bija tikai 0,75 %) (95), ko varētu izskaidrot ar to, ka izlasē ir pārāk daudz (mazāku) uzņēmumu, kas darbojas ar zaudējumiem un cīnās par palikšanu tirgū. Savās izlasēs (tostarp galvenajā izlasē – 2. atsauces grupā) iekļaujot tik daudz mazu uzņēmumu, WIK, iespējams, pienācīgi novērtēja atsauces AR, kas vairāk attiecas uz lielākiem un stabilākiem uzņēmumiem kā DP vai DPLP.

| (303) | Otrkārt, lai gan WIK pamatoti uzrāda zemo riska līmeni, kāds operatoram ir tā darbību monopolistiskā rakstura dēļ, šķiet, ka WIK nav pietiekami ņēmis vērā ne augstās nemainīgās izmaksas (attiecībā pret mainīgajām izmaksām), kas radušās, pildot vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu, ne riska profila izmaiņas, kā pamatā varētu būt bijušas regulatīvā režīma izmaiņas, ar ko operators ir saskāries laika gaitā, jo īpaši periodos, uz kuriem attiecas atsevišķi regulatīvie noteikumi (piemēram, DPLP gadījumā – dažādie pārvaldības līgumi). |
| --- | --- |

(303)

Otrkārt, lai gan WIK pamatoti uzrāda zemo riska līmeni, kāds operatoram ir tā darbību monopolistiskā rakstura dēļ, šķiet, ka WIK nav pietiekami ņēmis vērā ne augstās nemainīgās izmaksas (attiecībā pret mainīgajām izmaksām), kas radušās, pildot vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu, ne riska profila izmaiņas, kā pamatā varētu būt bijušas regulatīvā režīma izmaiņas, ar ko operators ir saskāries laika gaitā, jo īpaši periodos, uz kuriem attiecas atsevišķi regulatīvie noteikumi (piemēram, DPLP gadījumā – dažādie pārvaldības līgumi).

| (304) | Nemainīgo izmaksu daļa var būt augsta ne tikai tāpēc, ka uzņēmumam ir augsta kapitālietilpība (viens no ierastajiem augstu nemainīgo izmaksu skaidrojumiem), bet arī tāpēc, ka šis uzņēmums nespēj samērot savas kopējās izmaksas, ņemot vērā tā pienākumu (saistībā ar vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu) uzturēt plašu piegādes tīklu, un nevar samazināt darbaspēka izmaksas spēkā esošo darba līgumu dēļ. Nemainīgo izmaksu augstais īpatsvars (96) vēl nedaudz vairāk liek apšaubīt to, ka izlasē vajadzētu iekļaut mazos uzņēmumus, kuru izmaksu struktūra (attiecība starp nemainīgajām un mainīgajām izmaksām), šķiet, ievērojami atšķiras (97). |
| --- | --- |

(304)

Nemainīgo izmaksu daļa var būt augsta ne tikai tāpēc, ka uzņēmumam ir augsta kapitālietilpība (viens no ierastajiem augstu nemainīgo izmaksu skaidrojumiem), bet arī tāpēc, ka šis uzņēmums nespēj samērot savas kopējās izmaksas, ņemot vērā tā pienākumu (saistībā ar vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu) uzturēt plašu piegādes tīklu, un nevar samazināt darbaspēka izmaksas spēkā esošo darba līgumu dēļ. Nemainīgo izmaksu augstais īpatsvars (96) vēl nedaudz vairāk liek apšaubīt to, ka izlasē vajadzētu iekļaut mazos uzņēmumus, kuru izmaksu struktūra (attiecība starp nemainīgajām un mainīgajām izmaksām), šķiet, ievērojami atšķiras (97).

| (305) | Kā norādīts ievadā Komisija uzskata arī, ka vēsturiskā pasta operatora darbības riska līmenis lielā mērā ir atkarīgs no tā regulēšanas mehānisma parametriem, ko valsts iestādes ir ieviesušas vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākuma finansēšanai. Pārejot uz sistēmu, kuras ietvaros pastmarkām uz ilgāku laika posmu nosaka cenu griestus (kā DPLP gadījumā 2006. gadā), ievērojami palielinās risks attiecībā uz realizācijas apjomu. Šāda riska esamība iedragā WIK pieņēmumu par DPLP darbību zemo riska līmeni vismaz attiecībā uz cenu griestus noteicošās sistēmas darbības laiku. |
| --- | --- |

(305)

Kā norādīts ievadā Komisija uzskata arī, ka vēsturiskā pasta operatora darbības riska līmenis lielā mērā ir atkarīgs no tā regulēšanas mehānisma parametriem, ko valsts iestādes ir ieviesušas vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākuma finansēšanai. Pārejot uz sistēmu, kuras ietvaros pastmarkām uz ilgāku laika posmu nosaka cenu griestus (kā DPLP gadījumā 2006. gadā), ievērojami palielinās risks attiecībā uz realizācijas apjomu. Šāda riska esamība iedragā WIK pieņēmumu par DPLP darbību zemo riska līmeni vismaz attiecībā uz cenu griestus noteicošās sistēmas darbības laiku.

| (306) | Ņemot vērā no 286. apsvēruma līdz 295. apsvērumam izklāstītos argumentus, Komisija uzskata, ka Deloitte izlases ir piemērotākas DPLP peļņas novērtēšanai kā WIK izlases, jo Deloitte izlasēs ir tikai tādi uzņēmumi, kuriem ir lielāki minimālie ienākumi (ikgadējais apgrozījums pārsniedz EUR 100 miljonus). |
| --- | --- |

(306)

Ņemot vērā no 286. apsvēruma līdz 295. apsvērumam izklāstītos argumentus, Komisija uzskata, ka Deloitte izlases ir piemērotākas DPLP peļņas novērtēšanai kā WIK izlases, jo Deloitte izlasēs ir tikai tādi uzņēmumi, kuriem ir lielāki minimālie ienākumi (ikgadējais apgrozījums pārsniedz EUR 100 miljonus).

| (307) | Līdztekus tam tomēr ir jāpiezīmē, ka vairākos aspektos Deloitte pieejai ir iespējami trūkumi un Deloitte secinājumi jāinterpretē piesardzīgi. |
| --- | --- |

(307)

Līdztekus tam tomēr ir jāpiezīmē, ka vairākos aspektos Deloitte pieejai ir iespējami trūkumi un Deloitte secinājumi jāinterpretē piesardzīgi.

| (308) | Deloitte izlasēs, šķiet, ir iekļauti daudzi uzņēmumi, kuru kapitālietilpība ir augstāka par pasta operatoru kapitālietilpību (98). No metodoloģiskā viedokļa raugoties, lai AR varētu izmantot peļņas novērtēšanai, ir vajadzīga tādu salīdzināmu uzņēmumu izlase, kurai ir līdzīga kapitālietilpība (ko šajā gadījumā izsaka kā attiecību starp kapitālu un realizētās produkcijas apjomu). Uzņēmējdarbībā ir pieņēmums, ka uzņēmumiem ar vienādu AR ieguldītā kapitāla rentabilitātes koeficients (IKRK (99)) ir apgriezti proporcionāls šo uzņēmumu attiecībai starp kapitālu un realizētās produkcijas apjomu. Turpretim, lai kā rentabilitātes atsauces rādītāju izmantotu AR, ir vajadzīgs, lai atsauces grupā esošajiem uzņēmumiem būtu vienāda kapitālietilpība. Lai gan ir grūti pilnvērtīgi novērtēt kapitālietilpību (100), šķiet, ka pasta sūtījumu un preses izdevumu piegādes darbībām ir zemāka kapitālietilpība nekā ekspressūtījumu darbībām, ko veic tādi starptautiskie uzņēmumi kā UPS, TNT, FedEx un DHL
   (101). Līdz ar to ir iespējams, ka saprātīgās peļņas rādītājs, ko nosaka, pamatojoties uz Deloitte izlasēm, pārvērtē atsauces peļņu, ko būtu jāpiemēro uzņēmumiem, kam ir tāda pati kapitāla struktūra kā DPLP
   (102). |
| --- | --- |

(308)

Deloitte izlasēs, šķiet, ir iekļauti daudzi uzņēmumi, kuru kapitālietilpība ir augstāka par pasta operatoru kapitālietilpību (98). No metodoloģiskā viedokļa raugoties, lai AR varētu izmantot peļņas novērtēšanai, ir vajadzīga tādu salīdzināmu uzņēmumu izlase, kurai ir līdzīga kapitālietilpība (ko šajā gadījumā izsaka kā attiecību starp kapitālu un realizētās produkcijas apjomu). Uzņēmējdarbībā ir pieņēmums, ka uzņēmumiem ar vienādu AR ieguldītā kapitāla rentabilitātes koeficients (IKRK (99)) ir apgriezti proporcionāls šo uzņēmumu attiecībai starp kapitālu un realizētās produkcijas apjomu. Turpretim, lai kā rentabilitātes atsauces rādītāju izmantotu AR, ir vajadzīgs, lai atsauces grupā esošajiem uzņēmumiem būtu vienāda kapitālietilpība. Lai gan ir grūti pilnvērtīgi novērtēt kapitālietilpību (100), šķiet, ka pasta sūtījumu un preses izdevumu piegādes darbībām ir zemāka kapitālietilpība nekā ekspressūtījumu darbībām, ko veic tādi starptautiskie uzņēmumi kā UPS, TNT, FedEx un DHL
   (101). Līdz ar to ir iespējams, ka saprātīgās peļņas rādītājs, ko nosaka, pamatojoties uz Deloitte izlasēm, pārvērtē atsauces peļņu, ko būtu jāpiemēro uzņēmumiem, kam ir tāda pati kapitāla struktūra kā DPLP
   (102).

| (309) | Ņemot vērā ar šo novērtēšanu saistītās neskaidrības, Komisija uzskata, ka ir pamatoti noteikt saprātīgas AR intervālu, pamatojoties uz Deloitte novērtējumiem par AR mediānu visas nozares apvienojošajā izlasē (5,4 %), kā arī AR mediānu pasta sūtījumu un pasta paku nozares uzņēmumu izlasē (7,4 %) (103). Komisija uzskata, ka tādējādi iegūtais [5,4 %–7,4 %] intervāls ir saprātīgas peļņas “standartintervāls” vismaz attiecībā uz periodiem, kuros DPLP ir saskāries ar ievērojamu riska līmeni, ņemot vērā spēkā esošo kompensācijas nolīgumu, un liela apjoma stimuliem ražīguma palielināšanai (104). |
| --- | --- |

(309)

Ņemot vērā ar šo novērtēšanu saistītās neskaidrības, Komisija uzskata, ka ir pamatoti noteikt saprātīgas AR intervālu, pamatojoties uz Deloitte novērtējumiem par AR mediānu visas nozares apvienojošajā izlasē (5,4 %), kā arī AR mediānu pasta sūtījumu un pasta paku nozares uzņēmumu izlasē (7,4 %) (103). Komisija uzskata, ka tādējādi iegūtais [5,4 %–7,4 %] intervāls ir saprātīgas peļņas “standartintervāls” vismaz attiecībā uz periodiem, kuros DPLP ir saskāries ar ievērojamu riska līmeni, ņemot vērā spēkā esošo kompensācijas nolīgumu, un liela apjoma stimuliem ražīguma palielināšanai (104).

| (310) | Komisija uzskata, ka [5,4 %–7,4 %] intervāls kā standartintervāls ir piemērots darbībām, ko DPLP īsteno gan attiecībā uz pasta sūtījumu, gan preses izdevumu piegādi, jo tās ir darbības, kas ir cieši saistītas un kam ir ļoti līdzīgas komerciālās īpašības. |
| --- | --- |

(310)

Komisija uzskata, ka [5,4 %–7,4 %] intervāls kā standartintervāls ir piemērots darbībām, ko DPLP īsteno gan attiecībā uz pasta sūtījumu, gan preses izdevumu piegādi, jo tās ir darbības, kas ir cieši saistītas un kam ir ļoti līdzīgas komerciālās īpašības.

| (311) | Attiecīgajās darbības jomās (vēstuļu un preses izdevumu piegāde) DPLP tiešām saskārās ar niecīgu konkurenci vai ar konkurenci nesaskārās vispār. Līdz ar to ir jautājums par to, vai DPLP peļņa būtu jānovērtē, pamatojoties uz tādu uzņēmumu izlašu peļņas mediānu, kas reāli saskaras ar konkurenci, un vai attiecībā uz uzņēmumu, kas atrodas DPLP situācijā, nepietiktu ar ierobežojošāku (proti, zemāku) atsauces vērtību, piemēram, 1. kvartili (25. procentili). Tomēr Komisija uzskata, ka, izmantojot šādu pieeju, netiktu pietiekami ievērota peļņas normu lielā amplitūda gan starp uzņēmumiem, gan laikā. Turklāt, AR, ko uzņēmums gūst a posteriori, piemērojot tik stingru augstāko pieļaujamo robežu, nevajadzētu nepamatoti atcelt iespējamos ražīguma uzlabojumus. |
| --- | --- |

(311)

Attiecīgajās darbības jomās (vēstuļu un preses izdevumu piegāde) DPLP tiešām saskārās ar niecīgu konkurenci vai ar konkurenci nesaskārās vispār. Līdz ar to ir jautājums par to, vai DPLP peļņa būtu jānovērtē, pamatojoties uz tādu uzņēmumu izlašu peļņas mediānu, kas reāli saskaras ar konkurenci, un vai attiecībā uz uzņēmumu, kas atrodas DPLP situācijā, nepietiktu ar ierobežojošāku (proti, zemāku) atsauces vērtību, piemēram, 1. kvartili (25. procentili). Tomēr Komisija uzskata, ka, izmantojot šādu pieeju, netiktu pietiekami ievērota peļņas normu lielā amplitūda gan starp uzņēmumiem, gan laikā. Turklāt, AR, ko uzņēmums gūst a posteriori, piemērojot tik stingru augstāko pieļaujamo robežu, nevajadzētu nepamatoti atcelt iespējamos ražīguma uzlabojumus.

| (312) | Šajā konkrētajā lietā Komisija arī uzskata, ka ir neatbilstīgi balstīties tādos rādītājos, kas pārsniedz mediānu, piemēram, 3. kvartilē (105). Ņemot vērā, ka izvēlētā pieeja jau nosaka intervālu starp rādītājiem, kas iegūti par dažādām izlasēm, šķiet, ka pievienotā vērtība, kas rodas, statistikas nolūkos izlasēs ņemot vērā intervālus abpus mediānai (starpkvartiļu intervāls, ko parasti izmanto iekšējo cenu noteikšanai), ir kaut kā ierobežota (106). Līdz ar to Komisija ņem vērā mediānas izmaiņas dažādajās atsauces grupās nevis izmaiņas ap mediānu konkrētā izlasē (107). |
| --- | --- |

(312)

Šajā konkrētajā lietā Komisija arī uzskata, ka ir neatbilstīgi balstīties tādos rādītājos, kas pārsniedz mediānu, piemēram, 3. kvartilē (105). Ņemot vērā, ka izvēlētā pieeja jau nosaka intervālu starp rādītājiem, kas iegūti par dažādām izlasēm, šķiet, ka pievienotā vērtība, kas rodas, statistikas nolūkos izlasēs ņemot vērā intervālus abpus mediānai (starpkvartiļu intervāls, ko parasti izmanto iekšējo cenu noteikšanai), ir kaut kā ierobežota (106). Līdz ar to Komisija ņem vērā mediānas izmaiņas dažādajās atsauces grupās nevis izmaiņas ap mediānu konkrētā izlasē (107).

| (313) | Tomēr, ņemot vērā, ka DPLP“pasta sūtījumu” nozarei ir zemāka kapitālietilpība kā ekspressūtījumu uzņēmumu “pasta sūtījumu” nozarei (108), šķiet, ka, izmantojot ekspressūtījumu uzņēmumu izlases mediānu, automātiski rodas zināma rīcības brīvība, lai noteiktu peļņas normu izmaiņas ap mediānu attiecībā uz tādiem uzņēmumiem, kam ir zemāka kapitālietilpība, piemēram, DPLP, un, ja vajadzīgs, pietiekami atlīdzināt ražīguma pieaugumu. |
| --- | --- |

(313)

Tomēr, ņemot vērā, ka DPLP“pasta sūtījumu” nozarei ir zemāka kapitālietilpība kā ekspressūtījumu uzņēmumu “pasta sūtījumu” nozarei (108), šķiet, ka, izmantojot ekspressūtījumu uzņēmumu izlases mediānu, automātiski rodas zināma rīcības brīvība, lai noteiktu peļņas normu izmaiņas ap mediānu attiecībā uz tādiem uzņēmumiem, kam ir zemāka kapitālietilpība, piemēram, DPLP, un, ja vajadzīgs, pietiekami atlīdzināt ražīguma pieaugumu.

| (314) | 309. apsvērumā minēto standartintervālu salīdzinot ar citiem pieejamajiem saprātīgas peļņas aprēķiniem, var veikt vairākas savstarpējās atbilstības pārbaudes. Kā norādīts šīs apakšiedaļas sākumā, ir lietderīgi veikt savstarpējās atbilstības pārbaudi attiecībā uz CRA pētījumā noteikto AR mediānu, kas ir [...] % (109). Ja AR mediānu aprēķina, pamatojoties uz WIK 2. atsauces grupu un ņemot vērā tikai tādus uzņēmumus, kuru apgrozījums tajā pārsniedz 100 miljonus, iegūtā AR ir 7,1 %. Komisija secina, ka šie rezultāti iekļaujas [5,4 %–7,4 %] intervālā, tādējādi vēl vairāk apliecinot apgalvojumu, ka šo intervālu var atzīt par saprātīgu. |
| --- | --- |

(314)

309. apsvērumā minēto standartintervālu salīdzinot ar citiem pieejamajiem saprātīgas peļņas aprēķiniem, var veikt vairākas savstarpējās atbilstības pārbaudes. Kā norādīts šīs apakšiedaļas sākumā, ir lietderīgi veikt savstarpējās atbilstības pārbaudi attiecībā uz CRA pētījumā noteikto AR mediānu, kas ir [...] % (109). Ja AR mediānu aprēķina, pamatojoties uz WIK 2. atsauces grupu un ņemot vērā tikai tādus uzņēmumus, kuru apgrozījums tajā pārsniedz 100 miljonus, iegūtā AR ir 7,1 %. Komisija secina, ka šie rezultāti iekļaujas [5,4 %–7,4 %] intervālā, tādējādi vēl vairāk apliecinot apgalvojumu, ka šo intervālu var atzīt par saprātīgu.

| (315) | Vispārīgi raugoties, Komisija līdz ar to secina, ka standartnorma, kas atrodas [5,4 %–7,4 %] robežās, šķiet, ir atbilstīga peļņas atsauces norma vismaz attiecībā uz periodiem, kuros DPLP saskārās ar ievērojamu riska līmeni un liela apjoma stimuliem ražīguma palielināšanai. |
| --- | --- |

(315)

Vispārīgi raugoties, Komisija līdz ar to secina, ka standartnorma, kas atrodas [5,4 %–7,4 %] robežās, šķiet, ir atbilstīga peļņas atsauces norma vismaz attiecībā uz periodiem, kuros DPLP saskārās ar ievērojamu riska līmeni un liela apjoma stimuliem ražīguma palielināšanai.

| (316) | Vispārīgi raugoties, Komisija uzskata, ka, ja nolīgums starp vēsturisko operatoru un valsts iestādēm paredz, ka sabiedriskais pakalpojums ietver ievērojamu risku, tad vēsturiskā operatora saņemtajai saprātīgajai peļņai jābūt proporcionālai šā riska līmenim. Turpretim, ja nolīgums ietver tikai nelielu risku, arī saprātīgās peļņas normai jābūt zemai. |
| --- | --- |

(316)

Vispārīgi raugoties, Komisija uzskata, ka, ja nolīgums starp vēsturisko operatoru un valsts iestādēm paredz, ka sabiedriskais pakalpojums ietver ievērojamu risku, tad vēsturiskā operatora saņemtajai saprātīgajai peļņai jābūt proporcionālai šā riska līmenim. Turpretim, ja nolīgums ietver tikai nelielu risku, arī saprātīgās peļņas normai jābūt zemai.

| (317) | Iepriekšējā sadaļā Komisija izskaidroja procesu, ko tā pielieto, nosakot tādu saprātīgas peļņas standartintervālu [5,4 %–7,4 %] robežās, ko uzskata par piemērotu augsta riska profila nolīgumiem. Zema riska profila gadījumā ir grūti aprēķināt atbilstīgu atsauces vērtību, to izsakot kā saprātīgas AR intervālu, taču ir acīmredzams, ka šādam AR intervālam sadalījumā būtu jāatrodas pa kreisi no izlasē novērotajām peļņas normām. Komisija uzskata, ka šajā kontekstā ir pamatoti pieņemt saprātīgas peļņas intervālu, kā pamatā ir 1. kvartile (25. procentile) nevis mediāna. |
| --- | --- |

(317)

Iepriekšējā sadaļā Komisija izskaidroja procesu, ko tā pielieto, nosakot tādu saprātīgas peļņas standartintervālu [5,4 %–7,4 %] robežās, ko uzskata par piemērotu augsta riska profila nolīgumiem. Zema riska profila gadījumā ir grūti aprēķināt atbilstīgu atsauces vērtību, to izsakot kā saprātīgas AR intervālu, taču ir acīmredzams, ka šādam AR intervālam sadalījumā būtu jāatrodas pa kreisi no izlasē novērotajām peļņas normām. Komisija uzskata, ka šajā kontekstā ir pamatoti pieņemt saprātīgas peļņas intervālu, kā pamatā ir 1. kvartile (25. procentile) nevis mediāna.

| (318) | Izmantojot 25. procentili kā atsauces vērtību zema riska profila nolīgumiem un pamatojoties uz Deloitte dažādajām izlasēm, iegūst saprātīgas AR intervālu [3,6 %–4,8 %] robežās. |
| --- | --- |

(318)

Izmantojot 25. procentili kā atsauces vērtību zema riska profila nolīgumiem un pamatojoties uz Deloitte dažādajām izlasēm, iegūst saprātīgas AR intervālu [3,6 %–4,8 %] robežās.

| (319) | Arī salīdzinājums ar CRA rezultātiem attiecībā uz vēsturiskajiem pasta operatoriem var būt vēl viena lietderīga atbilstības pārbaude. Komisijas aprēķinātais ikgadējās 25. procentiles vidējais aritmētiskais ir [...] %. Komisija secina, ka šie rezultāti iekļaujas [3,6 %–4,8 %] intervālā, tādējādi vēl vairāk apliecinot apgalvojumu, ka šo intervālu var uzskatīt par saprātīgu. |
| --- | --- |

(319)

Arī salīdzinājums ar CRA rezultātiem attiecībā uz vēsturiskajiem pasta operatoriem var būt vēl viena lietderīga atbilstības pārbaude. Komisijas aprēķinātais ikgadējās 25. procentiles vidējais aritmētiskais ir [...] %. Komisija secina, ka šie rezultāti iekļaujas [3,6 %–4,8 %] intervālā, tādējādi vēl vairāk apliecinot apgalvojumu, ka šo intervālu var uzskatīt par saprātīgu.

| (320) | Vispārīgi raugoties, Komisija līdz ar to secina, ka standartnorma, kas atrodas [3,6 %–4,8 %] robežās, šķiet, ir atbilstīga peļņas atsauces norma attiecībā uz periodiem, kuros DPLP saskārās ar zemu riska līmeni. |
| --- | --- |

(320)

Vispārīgi raugoties, Komisija līdz ar to secina, ka standartnorma, kas atrodas [3,6 %–4,8 %] robežās, šķiet, ir atbilstīga peļņas atsauces norma attiecībā uz periodiem, kuros DPLP saskārās ar zemu riska līmeni.

| (321) | Kā paskaidrots šīs sadaļas ievadā, DPLP darbības risks ir atkarīgs no Beļģijas piemērotā kompensācijas mehānisma. Šo mehānismu paredz pārvaldības līgumos, ko noslēdz starp DPLP un Beļģijas valsti, un tas mainās laika gaitā. Līdz ar to ir pamatoti ņemt vērā dažādos “saprātīgas AR” intervālus atkarībā no spēkā esošā kompensācijas mehānisma, kas nosaka DPLP darbības riska līmeni un to, kādā mērā DPLP tiek stimulēts uzlabot ražīgumu. |
| --- | --- |

(321)

Kā paskaidrots šīs sadaļas ievadā, DPLP darbības risks ir atkarīgs no Beļģijas piemērotā kompensācijas mehānisma. Šo mehānismu paredz pārvaldības līgumos, ko noslēdz starp DPLP un Beļģijas valsti, un tas mainās laika gaitā. Līdz ar to ir pamatoti ņemt vērā dažādos “saprātīgas AR” intervālus atkarībā no spēkā esošā kompensācijas mehānisma, kas nosaka DPLP darbības riska līmeni un to, kādā mērā DPLP tiek stimulēts uzlabot ražīgumu.

| (322) | Šajā sakarā Komisija vēlas uzsvērt, ka riska raksturojums līgumos nav atkarīgs no tā, ka DPLP pārvaldības līgumos risks, pat neapšaubāms risks vienkārši pastāv, bet drīzāk no tā, kādā mērā šis risks ir augstāks vai zemāks par risku, ar ko saskaras uzņēmumi tajās pašās izlases grupās. Tas pats attiecas uz DPLP ražīguma pieaugumu stimulējošo pasākumu intensitāti. Ņemot vērā, ka šīs izlases grupas sastāv no uzņēmumiem, kas darbojas konkurences apstākļos, tajās parasti ir augsts riska līmenis un ievērojami stimuli ražīguma uzlabošanai. |
| --- | --- |

(322)

Šajā sakarā Komisija vēlas uzsvērt, ka riska raksturojums līgumos nav atkarīgs no tā, ka DPLP pārvaldības līgumos risks, pat neapšaubāms risks vienkārši pastāv, bet drīzāk no tā, kādā mērā šis risks ir augstāks vai zemāks par risku, ar ko saskaras uzņēmumi tajās pašās izlases grupās. Tas pats attiecas uz DPLP ražīguma pieaugumu stimulējošo pasākumu intensitāti. Ņemot vērā, ka šīs izlases grupas sastāv no uzņēmumiem, kas darbojas konkurences apstākļos, tajās parasti ir augsts riska līmenis un ievērojami stimuli ražīguma uzlabošanai.

| (323) | Komisija uzskata, ka 4. pārvaldības līgums (2006–2010) skaidri paredz mehānismus, kas ietver ilgtermiņa saistības attiecībā uz cenām un finansējumu, kā pamatā ir sākotnēji (ex ante) noteikti parametri. Tas attiecas uz DPLP darbībām gan pasta sūtījumu, gan preses izdevumu piegādes jomā. |
| --- | --- |

(323)

Komisija uzskata, ka 4. pārvaldības līgums (2006–2010) skaidri paredz mehānismus, kas ietver ilgtermiņa saistības attiecībā uz cenām un finansējumu, kā pamatā ir sākotnēji (ex ante) noteikti parametri. Tas attiecas uz DPLP darbībām gan pasta sūtījumu, gan preses izdevumu piegādes jomā.

| (324) | Konkrēti, attiecībā uz preses izdevumu piegādi 4. pārvaldības līguma 9. pants nosaka, ka līguma darbības laikā (standarta termiņš ir 5 gadi) vidējais svērtais tarifs par to pakalpojumu sniegšanu, kas pieder pie “mazo lietotāju groza”, nepieaug ātrāk par to, kā to paredz cenu griestus noteicošs mehānisms, kā pamatā ir veselības indekss (īpašs patēriņa cenu indekss) un kvalitātes bonuss, kas atspoguļo laikus piegādāto individuālo vēstuļu procentu. Komisija uzskata, ka, šādi nosakot tarifus uz visu līguma darbības laiku, pastāv visas stimulējošam līgumam raksturīgās pazīmes, un tādējādi uzņēmums tiek pakļauts būtiskam riskam. |
| --- | --- |

(324)

Konkrēti, attiecībā uz preses izdevumu piegādi 4. pārvaldības līguma 9. pants nosaka, ka līguma darbības laikā (standarta termiņš ir 5 gadi) vidējais svērtais tarifs par to pakalpojumu sniegšanu, kas pieder pie “mazo lietotāju groza”, nepieaug ātrāk par to, kā to paredz cenu griestus noteicošs mehānisms, kā pamatā ir veselības indekss (īpašs patēriņa cenu indekss) un kvalitātes bonuss, kas atspoguļo laikus piegādāto individuālo vēstuļu procentu. Komisija uzskata, ka, šādi nosakot tarifus uz visu līguma darbības laiku, pastāv visas stimulējošam līgumam raksturīgās pazīmes, un tādējādi uzņēmums tiek pakļauts būtiskam riskam.

| (325) | Attiecībā uz preses izdevumu piegādi 4. pārvaldības līguma 2. pants precizē, ka līguma darbības laikā preses izdevumu piegādes tarifi nevar pieaugt ātrāk par veselības indeksu. Lai nosegtu preses izdevumu piegādes tīrās izmaksas, ņemot vērā plānoto ražīgumu, 13. panta 2. punkts nosaka, ka ikgadējā kompensācija, ko DPLP var saņemt, ir EUR 290 613 000 (summa ir koriģēta, ņemot vērā inflāciju) (110). Līguma 13. panta 5. punkts nosaka, ka, VTNP saturam vai apstākļiem mainoties vai arī izmaksām būtiski mainoties tā, ka DPLP šīs izmaiņas nevar kontrolēt, puses izskata, vai kompensācijas apjoms ir jākoriģē, lai pielāgotos minētajām izmaksu izmaiņām. Lēmumu par šādu pielāgošanos pieņem Ministru padome. Komisija atzīst, ka pēdējo minēto klauzulu var interpretēt kā izņēmuma klauzulu, ar ko līgumā ex post (pēc līguma parakstīšanas) iekļauj atsevišķus papildu elementus (kas DPLP pasargā no riska). Komisija tomēr uzskata, ka valsts iestāžu lietotie termini ir diezgan izvairīgi un līdz ar to DPLP nevar rēķināties ar šādas izņēmuma klauzulas izmantošanu. Vispārīgi raugoties, Komisija uzskata, ka nosacījumi, kas pieņemti attiecībā uz tām DPLP darbībām, kas ir saistītas ar preses izdevumu piegādi, paredz ilgtermiņa saistības attiecībā uz kompensācijas apjomu. |
| --- | --- |

(325)

Attiecībā uz preses izdevumu piegādi 4. pārvaldības līguma 2. pants precizē, ka līguma darbības laikā preses izdevumu piegādes tarifi nevar pieaugt ātrāk par veselības indeksu. Lai nosegtu preses izdevumu piegādes tīrās izmaksas, ņemot vērā plānoto ražīgumu, 13. panta 2. punkts nosaka, ka ikgadējā kompensācija, ko DPLP var saņemt, ir EUR 290 613 000 (summa ir koriģēta, ņemot vērā inflāciju) (110). Līguma 13. panta 5. punkts nosaka, ka, VTNP saturam vai apstākļiem mainoties vai arī izmaksām būtiski mainoties tā, ka DPLP šīs izmaiņas nevar kontrolēt, puses izskata, vai kompensācijas apjoms ir jākoriģē, lai pielāgotos minētajām izmaksu izmaiņām. Lēmumu par šādu pielāgošanos pieņem Ministru padome. Komisija atzīst, ka pēdējo minēto klauzulu var interpretēt kā izņēmuma klauzulu, ar ko līgumā ex post (pēc līguma parakstīšanas) iekļauj atsevišķus papildu elementus (kas DPLP pasargā no riska). Komisija tomēr uzskata, ka valsts iestāžu lietotie termini ir diezgan izvairīgi un līdz ar to DPLP nevar rēķināties ar šādas izņēmuma klauzulas izmantošanu. Vispārīgi raugoties, Komisija uzskata, ka nosacījumi, kas pieņemti attiecībā uz tām DPLP darbībām, kas ir saistītas ar preses izdevumu piegādi, paredz ilgtermiņa saistības attiecībā uz kompensācijas apjomu.

| (326) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka 4. pārvaldības līgumu (2006–2010) nevar uzskatīt par tādu, kas rada zemu risku, bet gan drīzāk tādu, kas rada augstu risku. Vispārīgi raugoties, [5,4 %–7,4 %] standartintervāls, šķiet, ir piemērots abiem 4. pārvaldības līgumā paredzēto darbību veidiem. |
| --- | --- |

(326)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka 4. pārvaldības līgumu (2006–2010) nevar uzskatīt par tādu, kas rada zemu risku, bet gan drīzāk tādu, kas rada augstu risku. Vispārīgi raugoties, [5,4 %–7,4 %] standartintervāls, šķiet, ir piemērots abiem 4. pārvaldības līgumā paredzēto darbību veidiem.

| (327) | Turpretim iepriekšējie pārvaldības līgumi (līdz 2005. gadam), šķiet, lielākoties balstījās cenu un izmaksu mehānismos, kas DPLP darbībai radīja zemu risku. |
| --- | --- |

(327)

Turpretim iepriekšējie pārvaldības līgumi (līdz 2005. gadam), šķiet, lielākoties balstījās cenu un izmaksu mehānismos, kas DPLP darbībai radīja zemu risku.

| (328) | Attiecībā uz pastmarku cenu noteikšanu Komisija novēro, ka pirmajos trijos pārvaldības līgumos nepiemēro šo cenu griestus noteicošu mehānismu, ko izmanto 4. pārvaldības līgumā (kurā paredz ilgtermiņa saistības attiecībā uz cenām). Šajos līgumos diezgan vispārīgi atsaucas drīzāk uz tarifiem, kas balstās reālajās izmaksās, ko nosaka, pamatojoties uz atbilstīgiem grāmatvedības principiem (111). |
| --- | --- |

(328)

Attiecībā uz pastmarku cenu noteikšanu Komisija novēro, ka pirmajos trijos pārvaldības līgumos nepiemēro šo cenu griestus noteicošu mehānismu, ko izmanto 4. pārvaldības līgumā (kurā paredz ilgtermiņa saistības attiecībā uz cenām). Šajos līgumos diezgan vispārīgi atsaucas drīzāk uz tarifiem, kas balstās reālajās izmaksās, ko nosaka, pamatojoties uz atbilstīgiem grāmatvedības principiem (111).

| (329) | Tāpat attiecībā uz preses izdevumu piegādi Komisija norāda ka pirmajos trijos pārvaldības līgumos uz šo līgumu darbības laiku neparedz fiksētu budžetu kā tas ir 4. pārvaldības līgumā (112). Tajos drīzāk atsaucas uz kompensācijām, kā pamatā ir reālās izmaksas (113). Komisija konstatē, ka 2. pārvaldības līgumā bija noteikti vispārēji kompensācijas griesti, bet faktiskās kompensācijas, ko izmaksāja šā līguma darbības laikā, šķiet, liek apšaubīt šādu griestu juridiski saistošo raksturu (114). 1. pārvaldības līgumā paredzēja arī ikgadēju dotāciju (kompensāciju), taču Komisija novēro, ka tai pat laikā līgumā nenoteica ilgtermiņā piemērojamus preses izdevumu piegādes tarifu griestus. |
| --- | --- |

(329)

Tāpat attiecībā uz preses izdevumu piegādi Komisija norāda ka pirmajos trijos pārvaldības līgumos uz šo līgumu darbības laiku neparedz fiksētu budžetu kā tas ir 4. pārvaldības līgumā (112). Tajos drīzāk atsaucas uz kompensācijām, kā pamatā ir reālās izmaksas (113). Komisija konstatē, ka 2. pārvaldības līgumā bija noteikti vispārēji kompensācijas griesti, bet faktiskās kompensācijas, ko izmaksāja šā līguma darbības laikā, šķiet, liek apšaubīt šādu griestu juridiski saistošo raksturu (114). 1. pārvaldības līgumā paredzēja arī ikgadēju dotāciju (kompensāciju), taču Komisija novēro, ka tai pat laikā līgumā nenoteica ilgtermiņā piemērojamus preses izdevumu piegādes tarifu griestus.

| (330) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka [3,6 %–4,8 %] intervālu, ko atzina par saprātīgu, ja saistībā ar līgumu nepastāv augsts risks, jāpiemēro gan attiecībā uz preses izdevumu, gan pasta sūtījumu piegādi laika posmā, kas aptver pirmos trīs pārvaldības līgumus. |
| --- | --- |

(330)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka [3,6 %–4,8 %] intervālu, ko atzina par saprātīgu, ja saistībā ar līgumu nepastāv augsts risks, jāpiemēro gan attiecībā uz preses izdevumu, gan pasta sūtījumu piegādi laika posmā, kas aptver pirmos trīs pārvaldības līgumus.

| (331) | Komisija konstatē, ka dokumentā, ko Beļģijas iestādes iesniedza 2011. gada 14. decembrī, tās arī piedāvā līgumos balstītu pieeju. Lai gan piedāvātā metode rada vairākus jautājumus par riska faktoriem un veidu, kādā nosaka šo risku riska pakāpi (115), analīze, ko veic par katra līguma ciklu un kas DPLP darbības risku būtībā klasificē trīs pakāpju vērtējuma skalā (zema, vidēja, augsta riska pakāpe), kopumā saskan ar Komisijas pieeju. Kopumā DPLP piedāvātā līgumu klasifikācija atkarībā no riska pakāpes šķiet atbilstīga Komisijas analīzei, jo arī Beļģijas iestādes uzskata, ka 4. pārvaldības līgumam kopumā ir augstākā riska pakāpe kā pirmajiem trim. |
| --- | --- |

(331)

Komisija konstatē, ka dokumentā, ko Beļģijas iestādes iesniedza 2011. gada 14. decembrī, tās arī piedāvā līgumos balstītu pieeju. Lai gan piedāvātā metode rada vairākus jautājumus par riska faktoriem un veidu, kādā nosaka šo risku riska pakāpi (115), analīze, ko veic par katra līguma ciklu un kas DPLP darbības risku būtībā klasificē trīs pakāpju vērtējuma skalā (zema, vidēja, augsta riska pakāpe), kopumā saskan ar Komisijas pieeju. Kopumā DPLP piedāvātā līgumu klasifikācija atkarībā no riska pakāpes šķiet atbilstīga Komisijas analīzei, jo arī Beļģijas iestādes uzskata, ka 4. pārvaldības līgumam kopumā ir augstākā riska pakāpe kā pirmajiem trim.

| (332) | Komisija secināja, ka apgrozījuma rentabilitātes (AR) standartintervāls, kas atrodas [5,4 %–7,4 %] robežās, ir atbilstīgs atsauces intervāls, lai noteiktu saprātīgu peļņu attiecībā uz periodiem, kuros DPLP darbība bija pakļauta ievērojamam riskam un ievērojamiem stimuliem ražīguma uzlabošanai. |
| --- | --- |

(332)

Komisija secināja, ka apgrozījuma rentabilitātes (AR) standartintervāls, kas atrodas [5,4 %–7,4 %] robežās, ir atbilstīgs atsauces intervāls, lai noteiktu saprātīgu peļņu attiecībā uz periodiem, kuros DPLP darbība bija pakļauta ievērojamam riskam un ievērojamiem stimuliem ražīguma uzlabošanai.

| (333) | Komisija secina arī to, ka AR intervāls, kas atrodas [3,6 %–4,8 %] robežās, ir atbilstīgs atsauces intervāls, lai noteiktu saprātīgu peļņu attiecībā uz periodiem, kuros DPLP darbība nebija pakļauta ievērojamam riskam. |
| --- | --- |

(333)

Komisija secina arī to, ka AR intervāls, kas atrodas [3,6 %–4,8 %] robežās, ir atbilstīgs atsauces intervāls, lai noteiktu saprātīgu peļņu attiecībā uz periodiem, kuros DPLP darbība nebija pakļauta ievērojamam riskam.

| (334) | Lai ņemtu vērā centienus, ko, kā atzīst Beļģijas iestādes, DPLP veltīja ražīguma palielināšanai, Komisija nolēma izrādīt piesardzību un, nosakot saprātīgo peļņu, ko ietvert sabiedrisko pakalpojumu izmaksās, izmantoja šo divu intervālu augšējās robežas. Šādu pieeju uzsver arī Deloitte pētījumā [skatīt 293. apsvērumu], kurā pauž viedokli, ka būtu vēlams izmantot intervālus, jo nevajag nelabvēlīgi ietekmēt tos rādītājus, kuri ir virs vidējās vērtības un kuru pamatā ir ražīguma pieaugums. |
| --- | --- |

(334)

Lai ņemtu vērā centienus, ko, kā atzīst Beļģijas iestādes, DPLP veltīja ražīguma palielināšanai, Komisija nolēma izrādīt piesardzību un, nosakot saprātīgo peļņu, ko ietvert sabiedrisko pakalpojumu izmaksās, izmantoja šo divu intervālu augšējās robežas. Šādu pieeju uzsver arī Deloitte pētījumā [skatīt 293. apsvērumu], kurā pauž viedokli, ka būtu vēlams izmantot intervālus, jo nevajag nelabvēlīgi ietekmēt tos rādītājus, kuri ir virs vidējās vērtības un kuru pamatā ir ražīguma pieaugums.

| (335) | Komisija uzskata, ka pirmie trīs pārvaldības līgumi (1992.–1996. g., 1997.–2002. g. un 2003.–2005. g.) ietver zemu riska līmeni un gan pasta sūtījumu, gan preses izdevumu piegādes pakalpojumiem var noteikt saprātīgas peļņas normu, kas atbilst 4,8 % AR. Komisija uzskata, ka turpretim 4. pārvaldības līgums (2006.–2010. g.) ietver nepārprotami augstāku riska līmeni, tādēļ gan pasta sūtījumu, gan preses izdevumu piegādes pakalpojumiem var noteikt saprātīgas peļņas normu, kas atbilst 7,4 % AR |
| --- | --- |

(335)

Komisija uzskata, ka pirmie trīs pārvaldības līgumi (1992.–1996. g., 1997.–2002. g. un 2003.–2005. g.) ietver zemu riska līmeni un gan pasta sūtījumu, gan preses izdevumu piegādes pakalpojumiem var noteikt saprātīgas peļņas normu, kas atbilst 4,8 % AR. Komisija uzskata, ka turpretim 4. pārvaldības līgums (2006.–2010. g.) ietver nepārprotami augstāku riska līmeni, tādēļ gan pasta sūtījumu, gan preses izdevumu piegādes pakalpojumiem var noteikt saprātīgas peļņas normu, kas atbilst 7,4 % AR

| (336) | 1. pārvaldības līgumā precizē, ka valsts ikgadējā kompensācija ir paredzēta sabiedrisko pakalpojumu uzdevumiem kopumā. |
| --- | --- |

(336)

1. pārvaldības līgumā precizē, ka valsts ikgadējā kompensācija ir paredzēta sabiedrisko pakalpojumu uzdevumiem kopumā.

| (337) | Iespējamā kompensācijas pārmaksa ir jāaprēķina, saskaitot visu sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu kopējās izmaksas un ieņēmumus. |
| --- | --- |

(337)

Iespējamā kompensācijas pārmaksa ir jāaprēķina, saskaitot visu sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu kopējās izmaksas un ieņēmumus.

| (338) | Valsts ikgadējā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu uzdevumiem ir jāiekļauj ieņēmumos. To ikgadējo kompensāciju kopsumma, ko DPLP saņēma 1. pārvaldības līguma ietvaros, ir EUR 1,5 miljardi. |
| --- | --- |

(338)

Valsts ikgadējā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu uzdevumiem ir jāiekļauj ieņēmumos. To ikgadējo kompensāciju kopsumma, ko DPLP saņēma 1. pārvaldības līguma ietvaros, ir EUR 1,5 miljardi.

| (339) | Turklāt ir jāņem vērā tālāk minētie atbalsta pasākumi:
  Ēku nodošana |
| --- | --- |

(339)

Turklāt ir jāņem vērā tālāk minētie atbalsta pasākumi:

Ēku nodošana

| (340) | 1. pārvaldības līgumā paredzēja arī valsts īpašumā esošās ēkas nodot DPLP. EUR 112,2 miljonus vērtā nekustamā īpašuma īpašumtiesību nodošana, par ko valsts nesaņēma nekādu atlīdzību, ir jāiekļauj DPLP ieņēmumos, lai aprēķinātu 1. pārvaldības līguma ietvaros pārmaksāto kompensāciju. DPLP valstij neizmaksāja nekādu atlīdzību par laiku, kurā tas ēkas izmantoja pirms to nodošanas. |
| --- | --- |

(340)

1. pārvaldības līgumā paredzēja arī valsts īpašumā esošās ēkas nodot DPLP. EUR 112,2 miljonus vērtā nekustamā īpašuma īpašumtiesību nodošana, par ko valsts nesaņēma nekādu atlīdzību, ir jāiekļauj DPLP ieņēmumos, lai aprēķinātu 1. pārvaldības līguma ietvaros pārmaksāto kompensāciju. DPLP valstij neizmaksāja nekādu atlīdzību par laiku, kurā tas ēkas izmantoja pirms to nodošanas.

| (341) | 1997. gadā valsts DPLP izmaksāja EUR 62 miljonus, ko DPLP savā grāmatvedības uzskaitē atspoguļoja kā kapitāla iemaksu. Beļģijas iestādes pēc tam norādīja, ka izmaksātā summa faktiski bija uz vēlāku laiku atlikta ikgadējā kompensācija, ko saskaņā ar 1. pārvaldības līgumu bija paredzēts izmaksāt 1996. gadā. |
| --- | --- |

(341)

1997. gadā valsts DPLP izmaksāja EUR 62 miljonus, ko DPLP savā grāmatvedības uzskaitē atspoguļoja kā kapitāla iemaksu. Beļģijas iestādes pēc tam norādīja, ka izmaksātā summa faktiski bija uz vēlāku laiku atlikta ikgadējā kompensācija, ko saskaņā ar 1. pārvaldības līgumu bija paredzēts izmaksāt 1996. gadā.

| (342) | Attiecīgo summu DPLP neizmaksāja paredzētajā laikā – 1996. gadā, līdz ar to valsts kompensācija bija zemāka par iemaksu, ko attiecīgajā gadā bija jāveic saskaņā ar pārvaldības līgumu. |
| --- | --- |

(342)

Attiecīgo summu DPLP neizmaksāja paredzētajā laikā – 1996. gadā, līdz ar to valsts kompensācija bija zemāka par iemaksu, ko attiecīgajā gadā bija jāveic saskaņā ar pārvaldības līgumu.

| (343) | Lai varētu kontrolēt kompensācijas pārmaksas esamību, EUR 62 miljonu iemaksa ir iekļauta VTNP kompensācijā par periodu, uz kuru attiecas 1. pārvaldības līguma. |
| --- | --- |

(343)

Lai varētu kontrolēt kompensācijas pārmaksas esamību, EUR 62 miljonu iemaksa ir iekļauta VTNP kompensācijā par periodu, uz kuru attiecas 1. pārvaldības līguma.

| (344) | Kompensācijas pārmaksu attiecībā uz 1. pārvaldības līgumu kopumā var aprēķināt šādi:






  – | visu sabiedrisko uzdevumu, tostarp vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākuma (VPSP) tīrās izmaksas (izmaksas “mīnus” ieņēmumi) |
| --- | --- | --- |

(344)

Kompensācijas pārmaksu attiecībā uz 1. pārvaldības līgumu kopumā var aprēķināt šādi:

–

| – | saprātīgā peļņa, ko pieļauj attiecībā uz VTNP |
| --- | --- |

–

| + | VTNP ikgadējās kompensācijas |
| --- | --- |

+

| + | ēku nodošana |
| --- | --- |

+

| + | kapitāla iemaksas 1997. gadā |
| --- | --- |

+

| = | kompensācijas pārmaksa |
| --- | --- |

=

| (345) | Aprēķinot kompensācijas pārmaksu attiecībā uz trīs turpmākajiem pārvaldības līgumiem, ņem vērā tikai VTNP izmaksas un ieņēmumus, par ko saskaņā ar minētajiem līgumiem varēja saņemt kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. Izmaksas un ieņēmumus, kas attiecas uz pārējiem VTNP, par ko saskaņā ar pārvaldības līgumiem atbalstu saņemt nevarēja, neņem vērā. Ņemot vērā, ka vispārējais pasta pakalpojums nav to darbību vidū, par kurām saņem atbalstu, tā iespējamās tīrās izmaksas neņem vērā, un DPLP tās ir pilnībā jāfinansē no saviem līdzekļiem saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja pilnvarām, ko paredz pārvaldības līgumos. Darbības, par kurām saskaņā ar pārvaldības līgumiem saņem kompensāciju, kuras apmērs ir noteikts šajos līgumos, aptver preses izdevumu (dienas laikraksti un periodikas izdevumi) piegādi un pārējos sabiedriskos pakalpojumus, kas ir uzskaitīti 33. apsvērumā. |
| --- | --- |

(345)

Aprēķinot kompensācijas pārmaksu attiecībā uz trīs turpmākajiem pārvaldības līgumiem, ņem vērā tikai VTNP izmaksas un ieņēmumus, par ko saskaņā ar minētajiem līgumiem varēja saņemt kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. Izmaksas un ieņēmumus, kas attiecas uz pārējiem VTNP, par ko saskaņā ar pārvaldības līgumiem atbalstu saņemt nevarēja, neņem vērā. Ņemot vērā, ka vispārējais pasta pakalpojums nav to darbību vidū, par kurām saņem atbalstu, tā iespējamās tīrās izmaksas neņem vērā, un DPLP tās ir pilnībā jāfinansē no saviem līdzekļiem saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja pilnvarām, ko paredz pārvaldības līgumos. Darbības, par kurām saskaņā ar pārvaldības līgumiem saņem kompensāciju, kuras apmērs ir noteikts šajos līgumos, aptver preses izdevumu (dienas laikraksti un periodikas izdevumi) piegādi un pārējos sabiedriskos pakalpojumus, kas ir uzskaitīti 33. apsvērumā.

| (346) | Preses izdevumu piegādes zemo tarifu dēļ VTNP, par kuriem saņem atbalstu, kopumā rada zaudējumus. |
| --- | --- |

(346)

Preses izdevumu piegādes zemo tarifu dēļ VTNP, par kuriem saņem atbalstu, kopumā rada zaudējumus.

| (347) | Ņemot vērā, ka iespējamo kompensācijas pārmaksu par konkrētu pakalpojumu var izmantot, lai finansētu citu nepietiekami kompensētu sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu tīrās izmaksas, visas izmaksas un ieņēmumus, kas attiecas uz VTNP, par kuriem saskaņā ar pārvaldības līgumiem var pieprasīt kompensāciju, ņem vērā aprēķinā. |
| --- | --- |

(347)

Ņemot vērā, ka iespējamo kompensācijas pārmaksu par konkrētu pakalpojumu var izmantot, lai finansētu citu nepietiekami kompensētu sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu tīrās izmaksas, visas izmaksas un ieņēmumus, kas attiecas uz VTNP, par kuriem saskaņā ar pārvaldības līgumiem var pieprasīt kompensāciju, ņem vērā aprēķinā.

| (348) | To ikgadējo kompensāciju kopsumma, ko DPLP saņēma šo pirmo trīs pārvaldības līgumu ietvaros, ir EUR 3,5 miljardi. |
| --- | --- |

(348)

To ikgadējo kompensāciju kopsumma, ko DPLP saņēma šo pirmo trīs pārvaldības līgumu ietvaros, ir EUR 3,5 miljardi.

| (349) | Papildus pārvaldības līgumos paredzētajām kompensācijām, izmeklēšanā apskatītajā laika posmā DPLP bija arī īpašas tiesības, ko valsts tam bija piešķīrusi attiecībā uz rezervēto pasta pakalpojumu sniegšanu. Lai gan iespējamā tīrā peļņa, ko gūst šajā rezervētajā nozarē, nav valsts līdzekļi valsts atbalsta pārbaudes izpratnē un tādējādi šo peļņu nevar pieprasīt atmaksāt kompensācijas pārmaksas gadījumā, saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu to var ņemt un ir jāņem vērā, novērtējot, vai jebkāds cits valsts atbalsts, ko minētajam operatoram piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ir nepieciešams un samērīgs. Tādējādi, novērtējot, vai kompensācija, ko DPLP piešķir saskaņā ar dažādajiem pārvaldības līgumiem, ir saderīga LESD 106. panta 2. punkta izpratnē, virspeļņu, ko Beļģijas pasta operators gūst šajā rezervētajā nozarē, atņem no VTNP izmaksām, par kurām saskaņā ar minētajiem līgumiem var pieprasīt kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(349)

Papildus pārvaldības līgumos paredzētajām kompensācijām, izmeklēšanā apskatītajā laika posmā DPLP bija arī īpašas tiesības, ko valsts tam bija piešķīrusi attiecībā uz rezervēto pasta pakalpojumu sniegšanu. Lai gan iespējamā tīrā peļņa, ko gūst šajā rezervētajā nozarē, nav valsts līdzekļi valsts atbalsta pārbaudes izpratnē un tādējādi šo peļņu nevar pieprasīt atmaksāt kompensācijas pārmaksas gadījumā, saskaņā ar noteikumiem par valsts atbalstu to var ņemt un ir jāņem vērā, novērtējot, vai jebkāds cits valsts atbalsts, ko minētajam operatoram piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, ir nepieciešams un samērīgs. Tādējādi, novērtējot, vai kompensācija, ko DPLP piešķir saskaņā ar dažādajiem pārvaldības līgumiem, ir saderīga LESD 106. panta 2. punkta izpratnē, virspeļņu, ko Beļģijas pasta operators gūst šajā rezervētajā nozarē, atņem no VTNP izmaksām, par kurām saskaņā ar minētajiem līgumiem var pieprasīt kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu.

| (350) | Šajā sakarā ir jāatzīmē, ka šis princips ir ietverts VTNP nostādnēs, kas nosaka, ka, “ja attiecīgajam uzņēmumam ir īpašas vai ekskluzīvas tiesības, kas saistītas ar kādu pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kas rada peļņu, kas ir lielāka nekā saprātīga peļņa, vai ja tas saņem kādas citas priekšrocības, ko piešķir valsts, tās jāņem vērā neatkarīgi no to klasifikācijas EK līguma 87. panta izpratnē un jāpieskaita uzņēmuma ieņēmumiem (116). Šis princips izsaka vajadzības un samērīguma nosacījumu, ko paredz LESD 106. panta 2. punkts. Būtībā atbalsts, ko konkrētam VTNP piešķir papildus virspeļņai, kura rodas operatoram piešķirto ekskluzīvo vai īpašo tiesību rezultātā un ar kuru pietiek, lai segtu cita VTNP izmaksas, nav nepieciešams konkrētā VTNP sniegšanai. Operators, kas gūst minēto virspeļņu, jau saņem valsts atbalstu, kas tam ļauj sniegt VTNP ekonomiskā līdzsvara apstākļos, un līdz ar to papildu kompensācija nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(350)

Šajā sakarā ir jāatzīmē, ka šis princips ir ietverts VTNP nostādnēs, kas nosaka, ka, “ja attiecīgajam uzņēmumam ir īpašas vai ekskluzīvas tiesības, kas saistītas ar kādu pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kas rada peļņu, kas ir lielāka nekā saprātīga peļņa, vai ja tas saņem kādas citas priekšrocības, ko piešķir valsts, tās jāņem vērā neatkarīgi no to klasifikācijas EK līguma 87. panta izpratnē un jāpieskaita uzņēmuma ieņēmumiem (116). Šis princips izsaka vajadzības un samērīguma nosacījumu, ko paredz LESD 106. panta 2. punkts. Būtībā atbalsts, ko konkrētam VTNP piešķir papildus virspeļņai, kura rodas operatoram piešķirto ekskluzīvo vai īpašo tiesību rezultātā un ar kuru pietiek, lai segtu cita VTNP izmaksas, nav nepieciešams konkrētā VTNP sniegšanai. Operators, kas gūst minēto virspeļņu, jau saņem valsts atbalstu, kas tam ļauj sniegt VTNP ekonomiskā līdzsvara apstākļos, un līdz ar to papildu kompensācija nav nepieciešama.

| (351) | Tāpēc virspeļņa, kas rezervētajā nozarē rodas piešķirto īpašo tiesību rezultātā, ir jāņem vērā, lai novērtētu, vai attiecīgo VTNP pakalpojumu kompensācijas, ko piešķir DPLP, ir nepieciešamas. |
| --- | --- |

(351)

Tāpēc virspeļņa, kas rezervētajā nozarē rodas piešķirto īpašo tiesību rezultātā, ir jāņem vērā, lai novērtētu, vai attiecīgo VTNP pakalpojumu kompensācijas, ko piešķir DPLP, ir nepieciešamas.

| (352) | Tādējādi peļņu, kas rodas rezervētajā nozarē (VPSP R) un pārsniedz saprātīgās peļņas normu, ņem vērā, aprēķinot VTNP kompensācijas pārmaksu. |
| --- | --- |

(352)

Tādējādi peļņu, kas rodas rezervētajā nozarē (VPSP R) un pārsniedz saprātīgās peļņas normu, ņem vērā, aprēķinot VTNP kompensācijas pārmaksu.

| (353) | Tomēr, ņemot vērā, ka rezervētā nozare galvenokārt ir paredzēta vispārējā pakalpojuma finansēšanai, zaudējumi, kas rodas citās vispārējā pakalpojuma jomās, samazina rezervētās nozares ieguldījumu saistīto VTNP izmaksu finansēšanā. |
| --- | --- |

(353)

Tomēr, ņemot vērā, ka rezervētā nozare galvenokārt ir paredzēta vispārējā pakalpojuma finansēšanai, zaudējumi, kas rodas citās vispārējā pakalpojuma jomās, samazina rezervētās nozares ieguldījumu saistīto VTNP izmaksu finansēšanā.

| (354) | Lai noteiktu faktisko virspeļņu, kas rodas rezervētajā nozarē, jāņem vērā izmaksas, kuras rodas, pildot vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu, bet kuras nosedz ar darbībām, kas neietilpst vispārējā pakalpojumā. Saskaņā ar Chronopost judikatūru privāto klientu apkalpošanas tīkla izmaksas DPLP izmaksu uzskaitē sadala starp darbībām, kurām nepieciešams šo tīklu izmantot un kuras ietver gan vispārējā pakalpojuma, gan citus produktus. Jo īpaši jāpiemin, ka DPLP pienākums uzturēt pietiekami plašu un blīvu privāto klientu apkalpošanas tīklu, lai sniegtu vispārējo pasta pakalpojumu, kuram nepieciešamās kvalitātes līmeni nosaka Beļģijas iestādes, rada zaudējumus komercdarbībām, uz kurām neattiecas vispārējais pakalpojums, jo saskaņā ar Chronopost judikatūru daļa privāto klientu apkalpošanas tīkla izmaksu attiecina uz komercproduktiem, kas izmanto šo tīklu. |
| --- | --- |

(354)

Lai noteiktu faktisko virspeļņu, kas rodas rezervētajā nozarē, jāņem vērā izmaksas, kuras rodas, pildot vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu, bet kuras nosedz ar darbībām, kas neietilpst vispārējā pakalpojumā. Saskaņā ar Chronopost judikatūru privāto klientu apkalpošanas tīkla izmaksas DPLP izmaksu uzskaitē sadala starp darbībām, kurām nepieciešams šo tīklu izmantot un kuras ietver gan vispārējā pakalpojuma, gan citus produktus. Jo īpaši jāpiemin, ka DPLP pienākums uzturēt pietiekami plašu un blīvu privāto klientu apkalpošanas tīklu, lai sniegtu vispārējo pasta pakalpojumu, kuram nepieciešamās kvalitātes līmeni nosaka Beļģijas iestādes, rada zaudējumus komercdarbībām, uz kurām neattiecas vispārējais pakalpojums, jo saskaņā ar Chronopost judikatūru daļa privāto klientu apkalpošanas tīkla izmaksu attiecina uz komercproduktiem, kas izmanto šo tīklu.

| (355) | Pārvaldības līgumos noteiktie ierobežojumi attiecībā uz pasta iestāžu tīklu: valsts noteiktie ierobežojumi attiecībā uz to pasta pakalpojumu sniegšanas punktu (pasta nodaļas un/vai pasta punkti) blīvumu un veidu, kas veido privāto klientu apkalpošanas tīklu. Ierobežojumus nosaka secīgajos pārvaldības līgumos. Ceturtajā pārvaldības līgumā (2005.–2010. g.) paredzēts:






  a) | vispārējs pienākums uzturēt tādu pasta iestāžu tīklu, kas ļauj sniegt vispārējo pakalpojumu un pārējos sabiedriskos pakalpojumus, kas ir uzticēti DPLP
   (117); |
| --- | --- | --- |

(355)

Pārvaldības līgumos noteiktie ierobežojumi attiecībā uz pasta iestāžu tīklu: valsts noteiktie ierobežojumi attiecībā uz to pasta pakalpojumu sniegšanas punktu (pasta nodaļas un/vai pasta punkti) blīvumu un veidu, kas veido privāto klientu apkalpošanas tīklu. Ierobežojumus nosaka secīgajos pārvaldības līgumos. Ceturtajā pārvaldības līgumā (2005.–2010. g.) paredzēts:

a)

vispārējs pienākums uzturēt tādu pasta iestāžu tīklu, kas ļauj sniegt vispārējo pakalpojumu un pārējos sabiedriskos pakalpojumus, kas ir uzticēti DPLP
   (117);

| b) | pienākums uzturēt vismaz 1 300 pasta pakalpojumu sniegšanas punktus (pasta nodaļas un pasta punkti (118)); |
| --- | --- |

b)

pienākums uzturēt vismaz 1 300 pasta pakalpojumu sniegšanas punktus (pasta nodaļas un pasta punkti (118));

| c) | pienākums uzturēt vismaz 589 pasta nodaļas; |
| --- | --- |

c)

pienākums uzturēt vismaz 589 pasta nodaļas;

| d) | turklāt maksimālais ceļa attālums starp katru pasta pakalpojumu sniegšanas punktu, kurā piedāvā pamatpakalpojumus, un pasta nodaļu, kurā piedāvā pilnu pakalpojumu klāstu, nedrīkst pārsniegt 10 km. |
| --- | --- |

d)

turklāt maksimālais ceļa attālums starp katru pasta pakalpojumu sniegšanas punktu, kurā piedāvā pamatpakalpojumus, un pasta nodaļu, kurā piedāvā pilnu pakalpojumu klāstu, nedrīkst pārsniegt 10 km.

| (356) | Beļģijas iestādes uzskata, ka īpašās prasības, ko piemēro attiecībā uz to pasta pakalpojumu sniegšanas punktu skaitu un veidu, kas veido DPLP privāto klientu apkalpošanas tīklu, ir atsevišķs valsts noteikts teritoriālās pārstāvības pienākums, kas ir plašāks par prasībām, kas ir saistītas ar vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu (VPSP). Pamatojoties uz iepriekš minēto, Beļģija uzskata, ka valstij būtu jākompensē visas tīrās izmaksas, kas attiecas uz šo īpašo teritoriālās pārstāvības pienākumu. |
| --- | --- |

(356)

Beļģijas iestādes uzskata, ka īpašās prasības, ko piemēro attiecībā uz to pasta pakalpojumu sniegšanas punktu skaitu un veidu, kas veido DPLP privāto klientu apkalpošanas tīklu, ir atsevišķs valsts noteikts teritoriālās pārstāvības pienākums, kas ir plašāks par prasībām, kas ir saistītas ar vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu (VPSP). Pamatojoties uz iepriekš minēto, Beļģija uzskata, ka valstij būtu jākompensē visas tīrās izmaksas, kas attiecas uz šo īpašo teritoriālās pārstāvības pienākumu.

| (357) | Pasta iestāžu tīkla ierobežojumu apjoma noteikšana: lai noteiktu DPLP tīrās izmaksas, ko tam rada pienākums uzturēt privāto klientu apkalpošanas tīklu, kurā ir vismaz 1 300 pasta pakalpojumu sniegšanas punkti, no kuriem vismaz 589 pasta pakalpojumu sniegšanas punkti ir pasta nodaļas, Beļģijas iestādes salīdzināja faktisko privāto klientu apkalpošanas tīklu, kura pasta pakalpojumu sniegšanas punktu blīvumu un veidu nosaka valsts, ar hipotētisku privāto klientu apkalpošanas tīklu, ko DPLP apsaimniekotu, ja tam nebūtu jāņem vērā šie īpašie ierobežojumi. Tas nozīmē, ka, ja valsts nenoteiktu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus, ko DPLP ir jāizpilda, DPLP, pamatojoties uz komerciāliem apsvērumiem, izvēlētos apsaimniekot hipotētisko privāto klientu apkalpošanas tīklu. |
| --- | --- |

(357)

Pasta iestāžu tīkla ierobežojumu apjoma noteikšana: lai noteiktu DPLP tīrās izmaksas, ko tam rada pienākums uzturēt privāto klientu apkalpošanas tīklu, kurā ir vismaz 1 300 pasta pakalpojumu sniegšanas punkti, no kuriem vismaz 589 pasta pakalpojumu sniegšanas punkti ir pasta nodaļas, Beļģijas iestādes salīdzināja faktisko privāto klientu apkalpošanas tīklu, kura pasta pakalpojumu sniegšanas punktu blīvumu un veidu nosaka valsts, ar hipotētisku privāto klientu apkalpošanas tīklu, ko DPLP apsaimniekotu, ja tam nebūtu jāņem vērā šie īpašie ierobežojumi. Tas nozīmē, ka, ja valsts nenoteiktu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumus, ko DPLP ir jāizpilda, DPLP, pamatojoties uz komerciāliem apsvērumiem, izvēlētos apsaimniekot hipotētisko privāto klientu apkalpošanas tīklu.

| (358) | Beļģijas iestādes uzskata, ka šajā hipotētiskajā tīklā pastāvētu tikai pasta punkti. Pasta nodaļas izzustu. Tomēr, lai iepriekšējo klientūru varētu apkalpot pilnā apmērā, DPLP būtu ievērojami jāpalielina pasta punktu skaits.

  Salīdzinājums starp DPLP faktisko privāto klientu apkalpošanas tīklu un hipotētisku tīklu, ko neierobežo valsts noteikti pienākumi | Pasta pakalpojumu sniegšanas punktu kopējais skaits
  Pasta nodaļas (a) + pasta punkti (b) | a) | pasta nodaļu skaits
  (pasta pakalpojumu sniegšanas punkti, ko apsaimnieko DPLP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(358)

Beļģijas iestādes uzskata, ka šajā hipotētiskajā tīklā pastāvētu tikai pasta punkti. Pasta nodaļas izzustu. Tomēr, lai iepriekšējo klientūru varētu apkalpot pilnā apmērā, DPLP būtu ievērojami jāpalielina pasta punktu skaits.

Salīdzinājums starp DPLP faktisko privāto klientu apkalpošanas tīklu un hipotētisku tīklu, ko neierobežo valsts noteikti pienākumi

Pasta pakalpojumu sniegšanas punktu kopējais skaits

Pasta nodaļas (a) + pasta punkti (b)

a)

pasta nodaļu skaits

(pasta pakalpojumu sniegšanas punkti, ko apsaimnieko DPLP)

| b) | pasta punktu skaits
  (pakalpojumu sniegšanas punkti trešajām personām piederošās telpās) |
| --- | --- |

b)

pasta punktu skaits

(pakalpojumu sniegšanas punkti trešajām personām piederošās telpās)

DPLP faktiskais privāto klientu apkalpošanas tīkls (2009. gada beigas)

1 401 =

713 +

688

Hipotētiskais privāto klientu apkalpošanas tīkls, ko neierobežo valsts noteikti pienākumi (saskaņā ar Beļģijas iestāžu sniegtajiem datiem)

[...] =

[...] +

[...]

Valsts noteiktie pienākumi attiecībā uz privāto klientu apkalpošanas tīklu

Vismaz 1 300

Vismaz 589

Nav pienākumu

| (359) | No augstāk atspoguļotās tabulas izriet, ka DPLP faktiskais privāto klientu apkalpošanas tīkls atbilst valsts prasībām: gan pasta pakalpojumu sniegšanas punktu, gan pasta nodaļu kopējais skaits ir lielāks par prasīto. Turpretim hipotētiskais tīkls, ko DPLP apsaimniekotu, ja tas privāto klientu apkalpošanas tīklu varētu izvēlēties, pamatojoties tikai uz komerciāliem apsvērumiem, ļoti atšķirtos: pasta punktu kopējais skaits palielinātos, savukārt DPLP pasta nodaļas izzustu. |
| --- | --- |

(359)

No augstāk atspoguļotās tabulas izriet, ka DPLP faktiskais privāto klientu apkalpošanas tīkls atbilst valsts prasībām: gan pasta pakalpojumu sniegšanas punktu, gan pasta nodaļu kopējais skaits ir lielāks par prasīto. Turpretim hipotētiskais tīkls, ko DPLP apsaimniekotu, ja tas privāto klientu apkalpošanas tīklu varētu izvēlēties, pamatojoties tikai uz komerciāliem apsvērumiem, ļoti atšķirtos: pasta punktu kopējais skaits palielinātos, savukārt DPLP pasta nodaļas izzustu.

| (360) | Faktiskā situācija attiecībā uz pasta iestāžu tīkla ierobežojumiem: jāprecizē, ka ierobežojumi, ko valsts nosaka DPLP, nav skaidri noteikti. |
| --- | --- |

(360)

Faktiskā situācija attiecībā uz pasta iestāžu tīkla ierobežojumiem: jāprecizē, ka ierobežojumi, ko valsts nosaka DPLP, nav skaidri noteikti.

| (361) | Pirmkārt, DPLP apsaimniekotais tīkls ir lielāks par valsts prasīto. Gan pasta pakalpojumu sniegšanas punktu, gan pasta nodaļu kopējais skaits pārsniedz valsts noteikto minimumu, tādējādi varētu domāt, ka šie noteiktie pienākumi DPLP neiespaido, jo tas pēc savas iniciatīvas apsaimnieko plašāku tīklu. |
| --- | --- |

(361)

Pirmkārt, DPLP apsaimniekotais tīkls ir lielāks par valsts prasīto. Gan pasta pakalpojumu sniegšanas punktu, gan pasta nodaļu kopējais skaits pārsniedz valsts noteikto minimumu, tādējādi varētu domāt, ka šie noteiktie pienākumi DPLP neiespaido, jo tas pēc savas iniciatīvas apsaimnieko plašāku tīklu.

| (362) | Beļģijas iestādes pasta nodaļu pārmērīgo skaitu skaidro ar nosacījumu par 10 km attālumu, ar to, ka ir nepieciešama drošības rezerve, ja pasta punktus negaidīti slēdz, un ar to, ka nākamajā pārvaldības līgumā minimālo nepieciešamo pasta nodaļu skaitu paredz palielināt līdz 650. Būtu bezjēdzīgi slēgt pasta nodaļas, lai tādējādi pielāgotos šī brīža noteiktajam pasta nodaļu skaitam, un pēc kāda laika tās atkal atvērt. Beļģijas iestādes uzsver, ka šo iemeslu dēļ DPLP nevarēja vēl vairāk samazināt pasta nodaļu skaitu, lai pietuvotos nepieciešamajam minimumam – 589 pasta nodaļām. Tās uzskata, ka, lai gan pasta pakalpojumu sniegšanas punktu ir vairāk nekā prasīts, pašreizējo tīkla struktūru, kas ietver 713 pasta nodaļas, faktiski nosaka valsts prasības. |
| --- | --- |

(362)

Beļģijas iestādes pasta nodaļu pārmērīgo skaitu skaidro ar nosacījumu par 10 km attālumu, ar to, ka ir nepieciešama drošības rezerve, ja pasta punktus negaidīti slēdz, un ar to, ka nākamajā pārvaldības līgumā minimālo nepieciešamo pasta nodaļu skaitu paredz palielināt līdz 650. Būtu bezjēdzīgi slēgt pasta nodaļas, lai tādējādi pielāgotos šī brīža noteiktajam pasta nodaļu skaitam, un pēc kāda laika tās atkal atvērt. Beļģijas iestādes uzsver, ka šo iemeslu dēļ DPLP nevarēja vēl vairāk samazināt pasta nodaļu skaitu, lai pietuvotos nepieciešamajam minimumam – 589 pasta nodaļām. Tās uzskata, ka, lai gan pasta pakalpojumu sniegšanas punktu ir vairāk nekā prasīts, pašreizējo tīkla struktūru, kas ietver 713 pasta nodaļas, faktiski nosaka valsts prasības.

| (363) | Otrkārt, Beļģijas iestāžu izmantotā metode balstās privāto klientu apkalpošanas tīkla izmaksu pārrēķināšanā, kuras ietvaros datus par periodu no 1992. gada līdz 2009. gadam, iegūst retropolējot 2009. gada datus. Šāda retropolācija neizbēgami rada šaubas par izmantotajām metodēm. Pasta punktu uzņēmējdarbības modelis 1992. gadā vēl varēja nebūt pieejams. Turklāt iepriekš DPLP personālu galvenokārt veidoja štata darbinieki, kuru algu izmaksu sistēma bija ļoti neelastīga. Ņemot vērā, ka pasta punktus neapsaimniekoja DPLP darbinieki, DPLP būtu jāturpina maksāt algas tiem štata darbiniekiem, kuri vairs nebūtu piesaistīti pasta nodaļām. Tādēļ ir maz ticams, ka, pasta nodaļas slēdzot izmeklēšanā apskatītā laika posma sākumā, algu izmaksas būtu tiešā veidā samazinājušās. Turpretim, šādi rīkojoties, zināmā mērā varēja ietaupīt 2009. gadā, kad DPLP bija vairāk līgumdarbinieku. Ņemot vērā pakāpenisko pāreju uz personālu, kura statuss ir elastīgāks, un izmaksu uzskaites sistēmas secīgos uzlabojumus, var uzskatīt, ka uzskaites dati par pēdējiem finanšu gadiem neietver šādu kropļojumu. Tomēr, ņemot vērā, ka bpost joprojām strādā vairāk kā 20 000 ierēdņu, kurus nevar ne nodarbināt pasta punktos, ne atlaist, visas pasta nodaļas aizstāt ar pasta punktiem joprojām var tikai teorētiski, un tas nav reāli iespējams. |
| --- | --- |

(363)

Otrkārt, Beļģijas iestāžu izmantotā metode balstās privāto klientu apkalpošanas tīkla izmaksu pārrēķināšanā, kuras ietvaros datus par periodu no 1992. gada līdz 2009. gadam, iegūst retropolējot 2009. gada datus. Šāda retropolācija neizbēgami rada šaubas par izmantotajām metodēm. Pasta punktu uzņēmējdarbības modelis 1992. gadā vēl varēja nebūt pieejams. Turklāt iepriekš DPLP personālu galvenokārt veidoja štata darbinieki, kuru algu izmaksu sistēma bija ļoti neelastīga. Ņemot vērā, ka pasta punktus neapsaimniekoja DPLP darbinieki, DPLP būtu jāturpina maksāt algas tiem štata darbiniekiem, kuri vairs nebūtu piesaistīti pasta nodaļām. Tādēļ ir maz ticams, ka, pasta nodaļas slēdzot izmeklēšanā apskatītā laika posma sākumā, algu izmaksas būtu tiešā veidā samazinājušās. Turpretim, šādi rīkojoties, zināmā mērā varēja ietaupīt 2009. gadā, kad DPLP bija vairāk līgumdarbinieku. Ņemot vērā pakāpenisko pāreju uz personālu, kura statuss ir elastīgāks, un izmaksu uzskaites sistēmas secīgos uzlabojumus, var uzskatīt, ka uzskaites dati par pēdējiem finanšu gadiem neietver šādu kropļojumu. Tomēr, ņemot vērā, ka bpost joprojām strādā vairāk kā 20 000 ierēdņu, kurus nevar ne nodarbināt pasta punktos, ne atlaist, visas pasta nodaļas aizstāt ar pasta punktiem joprojām var tikai teorētiski, un tas nav reāli iespējams.

| (364) | Beļģijas iestādes tomēr uzsver, ka agrāk atlaišanas iespējamās izmaksas kompensētu, ietaupot uz darbības izmaksām un pārdodot ēkas, kas kļuvušas nederīgas. Attiecībā uz to datu drošumu, kas attiecas uz laika posmu no 1992. gada līdz 2002. gadam, Beļģijas iestādes apgalvo, ka faktiski ir iespējams, ka privāto klientu apkalpošanas tīkla izmaksas netika pietiekami novērtētas, jo atsevišķus elementus, ko varēja uzskatīt kā tīkla izmaksas, iekļāva citos izmaksu centros. Tāpēc retropolācijas metodes nepilnības mazina ar citiem piesardzīgiem pieņēmumiem, ko Beļģijas iestādes izmanto, aprēķinot iepriekšējo finanšu gadu izmaksas. |
| --- | --- |

(364)

Beļģijas iestādes tomēr uzsver, ka agrāk atlaišanas iespējamās izmaksas kompensētu, ietaupot uz darbības izmaksām un pārdodot ēkas, kas kļuvušas nederīgas. Attiecībā uz to datu drošumu, kas attiecas uz laika posmu no 1992. gada līdz 2002. gadam, Beļģijas iestādes apgalvo, ka faktiski ir iespējams, ka privāto klientu apkalpošanas tīkla izmaksas netika pietiekami novērtētas, jo atsevišķus elementus, ko varēja uzskatīt kā tīkla izmaksas, iekļāva citos izmaksu centros. Tāpēc retropolācijas metodes nepilnības mazina ar citiem piesardzīgiem pieņēmumiem, ko Beļģijas iestādes izmanto, aprēķinot iepriekšējo finanšu gadu izmaksas.

| (365) | Īpašā teritoriālās pārstāvības pienākuma esamība: pat atzīstot to, ka pastāv tīkla ierobežojumi, Beļģijas iestāžu apgalvojums, ka šie ierobežojumi paredz atsevišķu pienākumu attiecībā uz teritoriālo pārstāvību, nešķiet pamatots. Ir redzams, ka pārvaldības līgumi neparedz īpašus noteikumus, ar ko nosaka tādu reālu pienākumu attiecībā uz teritoriālo pārstāvniecību, kas būtu nošķirts no vai plašāks par prasībām, kas ir saistītas ar vispārējā pakalpojuma vai pārējo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu. Tieši pretēji, pārvaldības līgumos, kas noslēgti starp DPLP un Beļģijas valsti, precizē, ka tīkla ierobežojumu vienīgais nolūks ir nodrošināt vispārējo pakalpojumu un pārējos VTNP (dienas laikrakstu un žurnālu piegāde, pasta norēķinu konti un naudas pārvedumi utt.), un tam nepieciešamās tīkla izmaksas jau a priori iekļauj šo dažādo pakalpojumu izmaksu uzskaitē (119). Turklāt pārvaldības līgumos nav paredzēts neviens mehānisms, kā mērķis būtu kompensēt izmaksas, ko rada teritoriālās pārstāvības pienākums. Komisija uzsver, ka pienākums par kompensācijas aprēķināšanas parametru iepriekšēju noteikšanu tika iekļauts 2005. gada VTNP nostādnēs un ka DPLP sniegto VTNP izmaksu kompensācijas pārmaksa tika konstatēta par laika posmu pēc 2005. gada (skatīt 386. apsvērumu). |
| --- | --- |

(365)

Īpašā teritoriālās pārstāvības pienākuma esamība: pat atzīstot to, ka pastāv tīkla ierobežojumi, Beļģijas iestāžu apgalvojums, ka šie ierobežojumi paredz atsevišķu pienākumu attiecībā uz teritoriālo pārstāvību, nešķiet pamatots. Ir redzams, ka pārvaldības līgumi neparedz īpašus noteikumus, ar ko nosaka tādu reālu pienākumu attiecībā uz teritoriālo pārstāvniecību, kas būtu nošķirts no vai plašāks par prasībām, kas ir saistītas ar vispārējā pakalpojuma vai pārējo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākumu. Tieši pretēji, pārvaldības līgumos, kas noslēgti starp DPLP un Beļģijas valsti, precizē, ka tīkla ierobežojumu vienīgais nolūks ir nodrošināt vispārējo pakalpojumu un pārējos VTNP (dienas laikrakstu un žurnālu piegāde, pasta norēķinu konti un naudas pārvedumi utt.), un tam nepieciešamās tīkla izmaksas jau a priori iekļauj šo dažādo pakalpojumu izmaksu uzskaitē (119). Turklāt pārvaldības līgumos nav paredzēts neviens mehānisms, kā mērķis būtu kompensēt izmaksas, ko rada teritoriālās pārstāvības pienākums. Komisija uzsver, ka pienākums par kompensācijas aprēķināšanas parametru iepriekšēju noteikšanu tika iekļauts 2005. gada VTNP nostādnēs un ka DPLP sniegto VTNP izmaksu kompensācijas pārmaksa tika konstatēta par laika posmu pēc 2005. gada (skatīt 386. apsvērumu).

| (366) | Ir jāatzīmē, ka saskaņā ar Direktīvas 97/67/EK 3. pantu dalībvalstīm to vēsturiskajiem pasta operatoriem ir jānosaka pienākums sniegt atbilstīgas kvalitātes vispārējo pakalpojumu, jo īpaši attiecībā uz ģeogrāfisko pārklājumu. Tomēr teritoriālais pārklājums, ko apskata šajā lietā attiecībā uz Beļģiju, ir tikai viens no daudzajiem aspektiem, kas attiecas uz vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu. Pārvaldības līgumos, ar ko DPLP uztic veikt universālā pakalpojuma sniegšanas uzdevumu, Komisija nav konstatējusi norādes par papildu uzdevumu, kas vēsturiskajam pasta operatoram liktu uzturēt lielāku tīklu, kurā būtu vairāk pasta nodaļu nekā to prasa teritoriālais pārklājums, kas ir vajadzīgs sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma pildīšanai un saistīto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, un kurš atbilstu kohēzijas vai teritoriālās attīstības prasībām. Nav šaubu par to, ka katra pasta nodaļa, ko DPLP apsaimnieko, lai sniegtu vispārējo pakalpojumu, veicina teritoriālo kohēziju (120), taču, raugoties no juridiskā viedokļa, pienākums uzturēt šādu pasta nodaļu ir saistīts ar vajadzību pietiekamā kvalitātē nodrošināt vispārējo pasta pakalpojumu un citus saistītos pakalpojumus. Saskaņā ar piemērojamo judikatūru, lai varētu atsaukties uz papildu teritoriālo uzdevumu, DPLP būtu jābūt uzticētam atsevišķam un skaidri definētam uzdevumam, kas paredz uzturēt pasta nodaļas papildus pasta iestāžu tīklam, kura lielums ir noteikts vispārējā pakalpojuma sniegšanai. Šādam pilnvarojuma aktam būtu jāprecizē papildu teritoriālā uzdevuma pienākumi, ar tiem saistītās izmaksas, kā arī tīro izmaksu finansēšanas sistēma. |
| --- | --- |

(366)

Ir jāatzīmē, ka saskaņā ar Direktīvas 97/67/EK 3. pantu dalībvalstīm to vēsturiskajiem pasta operatoriem ir jānosaka pienākums sniegt atbilstīgas kvalitātes vispārējo pakalpojumu, jo īpaši attiecībā uz ģeogrāfisko pārklājumu. Tomēr teritoriālais pārklājums, ko apskata šajā lietā attiecībā uz Beļģiju, ir tikai viens no daudzajiem aspektiem, kas attiecas uz vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu. Pārvaldības līgumos, ar ko DPLP uztic veikt universālā pakalpojuma sniegšanas uzdevumu, Komisija nav konstatējusi norādes par papildu uzdevumu, kas vēsturiskajam pasta operatoram liktu uzturēt lielāku tīklu, kurā būtu vairāk pasta nodaļu nekā to prasa teritoriālais pārklājums, kas ir vajadzīgs sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma pildīšanai un saistīto sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai, un kurš atbilstu kohēzijas vai teritoriālās attīstības prasībām. Nav šaubu par to, ka katra pasta nodaļa, ko DPLP apsaimnieko, lai sniegtu vispārējo pakalpojumu, veicina teritoriālo kohēziju (120), taču, raugoties no juridiskā viedokļa, pienākums uzturēt šādu pasta nodaļu ir saistīts ar vajadzību pietiekamā kvalitātē nodrošināt vispārējo pasta pakalpojumu un citus saistītos pakalpojumus. Saskaņā ar piemērojamo judikatūru, lai varētu atsaukties uz papildu teritoriālo uzdevumu, DPLP būtu jābūt uzticētam atsevišķam un skaidri definētam uzdevumam, kas paredz uzturēt pasta nodaļas papildus pasta iestāžu tīklam, kura lielums ir noteikts vispārējā pakalpojuma sniegšanai. Šādam pilnvarojuma aktam būtu jāprecizē papildu teritoriālā uzdevuma pienākumi, ar tiem saistītās izmaksas, kā arī tīro izmaksu finansēšanas sistēma.

| (367) | Komisija pārvaldības līgumos, kas noslēgti starp valsti un DPLP, neatrod nevienu no minētajiem elementiem. Beļģijas iestādes un DPLP faktiski mēģina a posteriori un mākslīgi pamatot atsevišķā teritoriālā uzdevuma esamību, uzsverot, ka pārvaldības līgumos noteiktais teritoriālais pārklājums pastāv divu iemeslu dēļ: tā pamatā ir gan vispārējā pakalpojuma uzdevums, gan tā sauktais teritoriālais uzdevums, kas ir plašāks par vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu. Tomēr attiecīgajos līgumos nav neviena noteikuma, kas minētu tā saukto atsevišķo teritoriālo uzdevumu, kas paredz, ka DPLP ir jāuztur tīkls, kas ir lielāks par vispārējā pakalpojuma sniegšanai paredzēto tīklu. |
| --- | --- |

(367)

Komisija pārvaldības līgumos, kas noslēgti starp valsti un DPLP, neatrod nevienu no minētajiem elementiem. Beļģijas iestādes un DPLP faktiski mēģina a posteriori un mākslīgi pamatot atsevišķā teritoriālā uzdevuma esamību, uzsverot, ka pārvaldības līgumos noteiktais teritoriālais pārklājums pastāv divu iemeslu dēļ: tā pamatā ir gan vispārējā pakalpojuma uzdevums, gan tā sauktais teritoriālais uzdevums, kas ir plašāks par vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu. Tomēr attiecīgajos līgumos nav neviena noteikuma, kas minētu tā saukto atsevišķo teritoriālo uzdevumu, kas paredz, ka DPLP ir jāuztur tīkls, kas ir lielāks par vispārējā pakalpojuma sniegšanai paredzēto tīklu.

| (368) | Ir jāatzīmē, ka Beļģijas iestāžu un DPLP apgalvojumu samākslotība izriet arī no viņu pašu argumentiem. Lai samazinātu iespējamas kompensācijas pārmaksas apjomu, Beļģijas iestādes vēlas, lai Komisija uzskata, ka starpība starp reāli pastāvošas pasta nodaļas faktiskajām izmaksām un tāda hipotētiska pasta punkta izmaksām, kas šo pasta nodaļu aizstātu, ir izmaksas, ko rada papildu teritoriālais uzdevums, kas ir plašāks par vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu. Šis arguments nav balstīts hipotētiskā lielākā tīklā, ko DPLP uzturētu teritoriālu mērķu sasniegšanai. Tas tikai akcentē papildu izmaksas, kas rodas vispārējā pakalpojuma pārklājuma dēļ, taču saskaņā ar pārvaldības līgumiem par vispārējo pakalpojumu nevar saņemt nekādu atbalstu. Šo teritoriālā mērķa neesamību apliecina arī tas, ka, lai sniegtu vispārējo pakalpojumu, Beļģijas iestādēm būtu ievērojami jāpalielina pasta punktu skaits, jo ar esošo pasta punktu skaitu to nav iespējams nodrošināt. |
| --- | --- |

(368)

Ir jāatzīmē, ka Beļģijas iestāžu un DPLP apgalvojumu samākslotība izriet arī no viņu pašu argumentiem. Lai samazinātu iespējamas kompensācijas pārmaksas apjomu, Beļģijas iestādes vēlas, lai Komisija uzskata, ka starpība starp reāli pastāvošas pasta nodaļas faktiskajām izmaksām un tāda hipotētiska pasta punkta izmaksām, kas šo pasta nodaļu aizstātu, ir izmaksas, ko rada papildu teritoriālais uzdevums, kas ir plašāks par vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu. Šis arguments nav balstīts hipotētiskā lielākā tīklā, ko DPLP uzturētu teritoriālu mērķu sasniegšanai. Tas tikai akcentē papildu izmaksas, kas rodas vispārējā pakalpojuma pārklājuma dēļ, taču saskaņā ar pārvaldības līgumiem par vispārējo pakalpojumu nevar saņemt nekādu atbalstu. Šo teritoriālā mērķa neesamību apliecina arī tas, ka, lai sniegtu vispārējo pakalpojumu, Beļģijas iestādēm būtu ievērojami jāpalielina pasta punktu skaits, jo ar esošo pasta punktu skaitu to nav iespējams nodrošināt.

| (369) | Lai gan nevar piekrist Beļģijas iestāžu apgalvojumam par reālu un atsevišķu pienākumu attiecībā uz teritoriālo pārstāvību, tomēr var novērot, ka Beļģijas valsts noteiktie tīkla ierobežojumi, kas pieprasa uzturēt tādu tīklu, kurš ļauj nodrošināt vispārējo pakalpojumu un pārējos sabiedriskos pakalpojumus, neattiecas tikai uz šiem pakalpojumiem, bet rada papildu izmaksas arī attiecībā uz komercpakalpojumiem. |
| --- | --- |

(369)

Lai gan nevar piekrist Beļģijas iestāžu apgalvojumam par reālu un atsevišķu pienākumu attiecībā uz teritoriālo pārstāvību, tomēr var novērot, ka Beļģijas valsts noteiktie tīkla ierobežojumi, kas pieprasa uzturēt tādu tīklu, kurš ļauj nodrošināt vispārējo pakalpojumu un pārējos sabiedriskos pakalpojumus, neattiecas tikai uz šiem pakalpojumiem, bet rada papildu izmaksas arī attiecībā uz komercpakalpojumiem.

| (370) | Saskaņā ar darbību izmaksu uzskaiti un Chronopost judikatūru visas darbības, kas izmanto privāto klientu apkalpošanas tīklu, veido tā kopējās izmaksas, kā paskaidrots 354. apsvērumā. Līdz ar to visi produkti, tostarp komercprodukti veido tīkla izmaksas. Izmaksas, ko rada valsts noteiktais pienākums uzturēt pasta nodaļas, gulstas uz komercproduktiem, kas, šķiet, konstanti rada zaudējumus, lai gan tos pārdod par tirgus cenu. DPLP savus komercproduktus piedāvā, izmantojot tīklu, jo tie finansē daļu šā tīkla nemainīgo izmaksu un līdz ar to netieši veicina vispārējo pakalpojumu. |
| --- | --- |

(370)

Saskaņā ar darbību izmaksu uzskaiti un Chronopost judikatūru visas darbības, kas izmanto privāto klientu apkalpošanas tīklu, veido tā kopējās izmaksas, kā paskaidrots 354. apsvērumā. Līdz ar to visi produkti, tostarp komercprodukti veido tīkla izmaksas. Izmaksas, ko rada valsts noteiktais pienākums uzturēt pasta nodaļas, gulstas uz komercproduktiem, kas, šķiet, konstanti rada zaudējumus, lai gan tos pārdod par tirgus cenu. DPLP savus komercproduktus piedāvā, izmantojot tīklu, jo tie finansē daļu šā tīkla nemainīgo izmaksu un līdz ar to netieši veicina vispārējo pakalpojumu.

| (371) | No ekonomiskā viedokļa šķistu loģiski, ka, novērtējot DPLP izmaksātās kompensācijas pārmaksu, ņem vērā komercproduktu radītos zaudējumus, ko izraisa vispārējā pakalpojuma un citu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums. Ja DPLP ekonomiskajās interesēs ir izmantot privāto klientu apkalpošanas tīklu, lai pārdotu komercproduktus, tad līdz ar to saskaņā ar izmaksu uzskaites principiem daļu tīkla izmaksu, ko citādi attiecinātu uz sabiedriskajiem pakalpojumiem, attiecina uz komercproduktiem, kas tādēļ, šķiet, rada zaudējumus. |
| --- | --- |

(371)

No ekonomiskā viedokļa šķistu loģiski, ka, novērtējot DPLP izmaksātās kompensācijas pārmaksu, ņem vērā komercproduktu radītos zaudējumus, ko izraisa vispārējā pakalpojuma un citu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākums. Ja DPLP ekonomiskajās interesēs ir izmantot privāto klientu apkalpošanas tīklu, lai pārdotu komercproduktus, tad līdz ar to saskaņā ar izmaksu uzskaites principiem daļu tīkla izmaksu, ko citādi attiecinātu uz sabiedriskajiem pakalpojumiem, attiecina uz komercproduktiem, kas tādēļ, šķiet, rada zaudējumus.

| (372) | Līdz ar to šajā gadījumā kompensācijas pārmaksu kopumā var aprēķināt šādi:






  – | VTNP tīrās izmaksas (izmaksas “mīnus” ieņēmumi) |
| --- | --- | --- |

(372)

Līdz ar to šajā gadījumā kompensācijas pārmaksu kopumā var aprēķināt šādi:

–

| – | saprātīgā peļņa, ko pieļauj attiecībā uz VTNP |
| --- | --- |

–

| + | VTNP ikgadējās kompensācijas |
| --- | --- |

+

| + | vispārējā pakalpojuma rezervētās nozares radītā virspeļņa (pēc vispārējā pakalpojuma un to tīkla papildu izmaksu finansēšanas, ko vispārējais pakalpojums rada komercpakalpojumiem) |
| --- | --- |

+

| = | kompensācijas pārmaksa |
| --- | --- |

=

| (373) | 1997. gada kapitāla iemaksu saderība ir jānovērtē, pamatojoties uz VTNP ikgadējo kompensāciju saderības novērtējumu, jo šajā gadījumā nav runas par neatkarīgu rekapitalizāciju, bet gan maksājumu, kas ir saistīts ar kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu veikšanu laika posmā no 1992. gada līdz 1996. gadam. |
| --- | --- |

(373)

1997. gada kapitāla iemaksu saderība ir jānovērtē, pamatojoties uz VTNP ikgadējo kompensāciju saderības novērtējumu, jo šajā gadījumā nav runas par neatkarīgu rekapitalizāciju, bet gan maksājumu, kas ir saistīts ar kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu veikšanu laika posmā no 1992. gada līdz 1996. gadam.

| (374) | 2003. gada kapitāla iemaksa nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, tāpēc uz to neattiecas jautājums par atbalsta saderību. |
| --- | --- |

(374)

2003. gada kapitāla iemaksa nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, tāpēc uz to neattiecas jautājums par atbalsta saderību.

| (375) | 2006. gada kapitāla iemaksa nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, tāpēc uz to neattiecas jautājums par atbalsta saderību. |
| --- | --- |

(375)

2006. gada kapitāla iemaksa nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, tāpēc uz to neattiecas jautājums par atbalsta saderību.

| (376) | Ir jāatzīmē, ka pārvaldības līgumā valsts garantiju neatspoguļo kā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma kompensāciju, līdz ar to tās saderību nevar novērtēt saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu. Ņemot vērā, ka Beļģijas iestādes nav norādījušas nevienu citu avotu, uz kā pamata novērtēt valsts garantijas saderību, un Komisija šādu avotu nav atradusi, valsts garantija ir tāds darbības atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu, un tādēļ ir jāatmaksā. |
| --- | --- |

(376)

Ir jāatzīmē, ka pārvaldības līgumā valsts garantiju neatspoguļo kā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma kompensāciju, līdz ar to tās saderību nevar novērtēt saskaņā ar LESD 106. panta 2. punktu. Ņemot vērā, ka Beļģijas iestādes nav norādījušas nevienu citu avotu, uz kā pamata novērtēt valsts garantijas saderību, un Komisija šādu avotu nav atradusi, valsts garantija ir tāds darbības atbalsts, kas nav saderīgs ar iekšējo tirgu, un tādēļ ir jāatmaksā.

| (377) | Kā iepriekš norādīts, atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa DPLP nesniedza nekādas priekšrocības un līdz ar to nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(377)

Kā iepriekš norādīts, atbrīvojums no uzņēmuma ienākuma nodokļa DPLP nesniedza nekādas priekšrocības un līdz ar to nav valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (378) | Atbrīvojums no zemes nodokļa un vietējiem nodokļiem ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, taču tas ir jāuzskata par pastāvošu atbalstu, jo stājās spēkā pirms EK līguma. Turklāt ir jāatzīmē, ka šos nodokļu pasākumus pārvaldības līgumos neatspoguļo kā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma kompensāciju. |
| --- | --- |

(378)

Atbrīvojums no zemes nodokļa un vietējiem nodokļiem ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, taču tas ir jāuzskata par pastāvošu atbalstu, jo stājās spēkā pirms EK līguma. Turklāt ir jāatzīmē, ka šos nodokļu pasākumus pārvaldības līgumos neatspoguļo kā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma kompensāciju.

| (379) | Līdz ar to nodokļu atbrīvojumi neietekmē kompensācijas pārmaksas aprēķinu, kurš ir balstīts DPLP faktiskajās izmaksās (kas jau ietver šo nodokļu atbrīvojumu ietekmi). |
| --- | --- |

(379)

Līdz ar to nodokļu atbrīvojumi neietekmē kompensācijas pārmaksas aprēķinu, kurš ir balstīts DPLP faktiskajās izmaksās (kas jau ietver šo nodokļu atbrīvojumu ietekmi).

| (380) | Tāpēc nodokļu atbrīvojumus saskaņā ar 17., 18. un 19. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (121), apskata atsevišķā procedūrā, kas attiecas uz pastāvošajiem atbalstiem. |
| --- | --- |

(380)

Tāpēc nodokļu atbrīvojumus saskaņā ar 17., 18. un 19. pantu Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (121), apskata atsevišķā procedūrā, kas attiecas uz pastāvošajiem atbalstiem.

6.3.3.3.   Kompensācijas pārmaksas aprēķins

| (381) | Kompensācijas pārmaksu var aprēķināt, pamatojoties uz novērtējumu, kas ir izklāstīts 6.3.3.2. apakšiedaļā. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu finansēšanas mehānismu, ko Beļģijas iestādes ir noteikušas pārvaldības līgumos, kompensācijas pārmaksu aprēķina atsevišķi par katru pilnvarojuma termiņu.

  1. pārvaldības līgums: 1992.–1996. g. | | (tūkstošos EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| – | sabiedrisko pakalpojumu tīrās izmaksas |

(381)

Kompensācijas pārmaksu var aprēķināt, pamatojoties uz novērtējumu, kas ir izklāstīts 6.3.3.2. apakšiedaļā. Saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu finansēšanas mehānismu, ko Beļģijas iestādes ir noteikušas pārvaldības līgumos, kompensācijas pārmaksu aprēķina atsevišķi par katru pilnvarojuma termiņu.

1. pārvaldības līgums: 1992.–1996. g.

(tūkstošos EUR)

–

sabiedrisko pakalpojumu tīrās izmaksas

:

–

[...]

| – | radītās tīkla izmaksas |
| --- | --- |

–

radītās tīkla izmaksas

:

–

[...]

| – | atļautā saprātīgā peļņa |
| --- | --- |

–

atļautā saprātīgā peļņa

:

–

[...]

(4,8 % apgrozījuma rentabilitāte)

| + | valsts izmaksātās kompensācijas |
| --- | --- |

+

valsts izmaksātās kompensācijas

:

+

[...]

| + | kapitāla iemaksas (1997. gads) |
| --- | --- |

+

kapitāla iemaksas (1997. gads)

:

+

62 000

(atliktā VTNP kompensācija)

| + | ēku nodošana |
| --- | --- |

+

ēku nodošana

:

+

112 209

| = | kompensācijas pārmaksa |
| --- | --- |

=

kompensācijas pārmaksa

=

[...]

2. pārvaldības līgums: 1997.–2002. g.

Vispārējā pakalpojuma rezervētās nozares (VPSP R) radītās virspeļņas aprēķins

| | | (tūkstošos EUR) |
| --- | --- | --- |
| + | VPSP R virspeļņa |

(tūkstošos EUR)

+

VPSP R virspeļņa

:

+

[...]

(VPSP R peļņa, kas pārsniedz 4,8 % apgrozījuma rentabilitāti)

VPSP radītās tīkla izmaksas

:

[...]

VPSP NR tīrās izmaksas

:

[...]

(VPSP NR, kas rada zaudējumus)

VPSP NR saprātīgā peļņa

:

[...]

(4,8 % apgrozījuma rentabilitāte)

| = | vispārējā pakalpojuma izmaksas, kas jāfinansē no rezervētās nozares |
| --- | --- |

=

vispārējā pakalpojuma izmaksas, kas jāfinansē no rezervētās nozares

=

[...]

Virspeļņa, kuru rada rezervētā nozare un kura samazina VTNP tīrās izmaksas

=

[...]

Kompensācijas pārmaksas aprēķins:

| | | (tūkstošos EUR) |
| --- | --- | --- |
| – | sabiedrisko pakalpojumu tīrās izmaksas |

(tūkstošos EUR)

–

sabiedrisko pakalpojumu tīrās izmaksas

:

–

[...]

| – | atļautā saprātīgā peļņa |
| --- | --- |

–

atļautā saprātīgā peļņa

:

–

[...]

(4,8 % apgrozījuma rentabilitāte)

| + | valsts izmaksātās kompensācijas |
| --- | --- |

+

valsts izmaksātās kompensācijas

:

+

1 286 461

| + | VPSP R virspeļņa: |
| --- | --- |

+

VPSP R virspeļņa:

+

[...]

| = | kompensācijas pārmaksa |
| --- | --- |

=

kompensācijas pārmaksa

=

[...]

3. pārvaldības līgums: 2003.–2005. g.

Vispārējā pakalpojuma rezervētās nozares (VPSP R) radītās virspeļņas aprēķins

| | | (tūkstošos EUR) |
| --- | --- | --- |
| + | VPSP R virspeļņa |

(tūkstošos EUR)

+

VPSP R virspeļņa

:

+

[...]

(VPSP R peļņa, kas pārsniedz 4,8 % apgrozījuma rentabilitāti)

VPSP radītās tīkla izmaksas

:

[...]

VPSP NR tīrās izmaksas

:

–

[...]

(VPSP NR, kas rada peļņu)

VPSP saprātīgā peļņa

:

[...]

(4,8 % apgrozījuma rentabilitāte)

| = | VPSP izmaksas, kas jāfinansē no rezervētās nozares |
| --- | --- |

=

VPSP izmaksas, kas jāfinansē no rezervētās nozares

=

[...]

(nav finansējamu zaudējumu)

Virspeļņa, kuru rada rezervētā nozare un kura samazina VTNP tīrās izmaksas

=

[...]

Kompensācijas pārmaksas aprēķins:

| | | (tūkstošos EUR) |
| --- | --- | --- |
| – | sabiedrisko pakalpojumu tīrās izmaksas |

(tūkstošos EUR)

–

sabiedrisko pakalpojumu tīrās izmaksas

:

–

[...]

| – | atļautā saprātīgā peļņa |
| --- | --- |

–

atļautā saprātīgā peļņa

:

–

[...]

(4,8 % apgrozījuma rentabilitāte)

| + | valsts izmaksātās kompensācijas |
| --- | --- |

+

valsts izmaksātās kompensācijas

:

+

677 985

| + | VPSP R virspeļņa |
| --- | --- |

+

VPSP R virspeļņa

:

+

[...]

| = | kompensācijas pārmaksa |
| --- | --- |

=

kompensācijas pārmaksa

=

[...]

4. pārvaldības līgums: 2006.–2010. g.

Vispārējā pakalpojuma rezervētās nozares (VPSP R) radītās virspeļņas aprēķins

| | | (tūkstošos EUR) |
| --- | --- | --- |
| + | VPSP R virspeļņa |

(tūkstošos EUR)

+

VPSP R virspeļņa

:

+

[...]

(VPSP R peļņa, kas pārsniedz 7,4 % apgrozījuma rentabilitāti)

VPSP radītās tīkla izmaksas

:

[...]

VPSP NR tīrās izmaksas

:

[...]

(VPSP NR, kas rada peļņu)

VPSP saprātīgā peļņa

:

[...]

(7,4 % apgrozījuma rentabilitāte)

| = | VPSP izmaksas, kas jāfinansē no rezervētās nozares |
| --- | --- |

=

VPSP izmaksas, kas jāfinansē no rezervētās nozares

=

[...]

(nav finansējamu zaudējumu)

Virspeļņa, kuru rada rezervētā nozare un kura samazina VTNP tīrās izmaksas

=

[...]

Kompensācijas pārmaksas aprēķins:

| | | (tūkstošos EUR) |
| --- | --- | --- |
| – | sabiedrisko pakalpojumu tīrās izmaksas |

(tūkstošos EUR)

–

sabiedrisko pakalpojumu tīrās izmaksas

:

–

[...]

| – | atļautā saprātīgā peļņa |
| --- | --- |

–

atļautā saprātīgā peļņa

:

–

[...]

(7,4 % apgrozījuma rentabilitāte)

| + | valsts izmaksātās kompensācijas |
| --- | --- |

+

valsts izmaksātās kompensācijas

:

+

1 568 787

| + | VPSP R virspeļņa |
| --- | --- |

+

VPSP R virspeļņa

:

+

[...]

| = | kompensācijas pārmaksa |
| --- | --- |

=

kompensācijas pārmaksa

=

[...]

Citi pasākumi

| Valsts garantija | (tūkstošos EUR) |
| --- | --- |
| Valsts sniegtā garantija 2004. gadā: | 1 500 |
| | = | 1 500 |

Valsts garantija

(tūkstošos EUR)

Valsts sniegtā garantija 2004. gadā:

1 500

=

| (382) | Saskaņā ar vienošanos, kas panākta ar Beļģijas iestādēm (122), šajā gadījumā “visobjektīvākā un vissabalansētākā” metode, lai noteiktu laika posmu, ko ņemt vērā, aprēķinot kopējo kompensācijas pārmaksu, ir metode, kuras ietvaros aprēķinu veic par katru līgumu atsevišķi. Komisija neredz iemeslus nepiekrist Beļģijas iestāžu izvēlētajai metodei. Būtībā šāda metode iesaistītajām pusēm ir tiesiski paredzamāka un noteiktāka un līdz ar to mazina kompensācijas pārmaksas risku. Tādējādi katru periodu apskata atsevišķi, un kompensācijas pārmaksu/trūkstošo summu nepārnes no viena perioda uz nākamo. |
| --- | --- |

(382)

Saskaņā ar vienošanos, kas panākta ar Beļģijas iestādēm (122), šajā gadījumā “visobjektīvākā un vissabalansētākā” metode, lai noteiktu laika posmu, ko ņemt vērā, aprēķinot kopējo kompensācijas pārmaksu, ir metode, kuras ietvaros aprēķinu veic par katru līgumu atsevišķi. Komisija neredz iemeslus nepiekrist Beļģijas iestāžu izvēlētajai metodei. Būtībā šāda metode iesaistītajām pusēm ir tiesiski paredzamāka un noteiktāka un līdz ar to mazina kompensācijas pārmaksas risku. Tādējādi katru periodu apskata atsevišķi, un kompensācijas pārmaksu/trūkstošo summu nepārnes no viena perioda uz nākamo.

| (383) | Beļģijas iestādes tomēr uzsver, ka pirms stājās spēkā 2005. gada VTNP nostādnes Komisija pastāvīgi pielietoja visaptverošu kompensācijas pārmaksas/trūkstošās summas aprēķināšanas metodi. Līdz ar to, lai veiktu kompensācijas pārmaksas/trūkstošās summas visaptverošu aprēķinu, Beļģijas iestādes atsevišķi pieprasīja apvienot datus par gadiem pirms 2005. gada (123). |
| --- | --- |

(383)

Beļģijas iestādes tomēr uzsver, ka pirms stājās spēkā 2005. gada VTNP nostādnes Komisija pastāvīgi pielietoja visaptverošu kompensācijas pārmaksas/trūkstošās summas aprēķināšanas metodi. Līdz ar to, lai veiktu kompensācijas pārmaksas/trūkstošās summas visaptverošu aprēķinu, Beļģijas iestādes atsevišķi pieprasīja apvienot datus par gadiem pirms 2005. gada (123).

| (384) | Komisija norāda, ka, ņemot vērā to, ka katrā no trim pārvaldības līgumiem, ko piemēroja pirms 2005. gada, uzrāda nepietiekamu kompensāciju, visu gadu apvienošana nekādi neietekmētu atmaksājamo kompensācijas pārmaksas apjomu. |
| --- | --- |

(384)

Komisija norāda, ka, ņemot vērā to, ka katrā no trim pārvaldības līgumiem, ko piemēroja pirms 2005. gada, uzrāda nepietiekamu kompensāciju, visu gadu apvienošana nekādi neietekmētu atmaksājamo kompensācijas pārmaksas apjomu.

| (385) | Turklāt Komisija norāda, ka līdz ar 2005. gada VTNP nostādņu pieņemšanu “kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas parametri” iepriekš jānosaka dokumentā vai dokumentus, ar ko piešķir pilnvaras (124). Ņemot vērā, ka 4. pārvaldības līgumā neparedz kompensēt nekādas izmaksas, kas radušās ārpus šā līguma darbības laika (2006.–2010. g.), tās nepietiekamās kompensācijas pilnīgai kompensēšanai, ko konstatē periodos, uz kuriem minētais līgums neattiecas, nevar izmantot DPLP izmaksātas kompensācijas pārmaksu. |
| --- | --- |

(385)

Turklāt Komisija norāda, ka līdz ar 2005. gada VTNP nostādņu pieņemšanu “kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas parametri” iepriekš jānosaka dokumentā vai dokumentus, ar ko piešķir pilnvaras (124). Ņemot vērā, ka 4. pārvaldības līgumā neparedz kompensēt nekādas izmaksas, kas radušās ārpus šā līguma darbības laika (2006.–2010. g.), tās nepietiekamās kompensācijas pilnīgai kompensēšanai, ko konstatē periodos, uz kuriem minētais līgums neattiecas, nevar izmantot DPLP izmaksātas kompensācijas pārmaksu.

| (386) | Komisija secina, ka 4. pārvaldības līguma darbības laikā DPLP ir saņēmis kompensācijas pārmaksu EUR 415 miljonu apmērā par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma pildīšanu. Tā kā kompensācijas pārmaksa ir nesaderīgs atbalsts, tā ir jāatmaksā. |
| --- | --- |

(386)

Komisija secina, ka 4. pārvaldības līguma darbības laikā DPLP ir saņēmis kompensācijas pārmaksu EUR 415 miljonu apmērā par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas pienākuma pildīšanu. Tā kā kompensācijas pārmaksa ir nesaderīgs atbalsts, tā ir jāatmaksā.

7.   SECINĀJUMI

| (387) | Pensiju izmaksu uzņemšanās, ikgadējie valsts maksājumi, ēku nodošana, kapitāla palielināšana 1997. gadā, nodokļu atbrīvojumi un valsts garantija ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo tas DPLP atbrīvoja no izmaksām, ko parasti sedz no uzņēmuma budžeta. |
| --- | --- |

(387)

Pensiju izmaksu uzņemšanās, ikgadējie valsts maksājumi, ēku nodošana, kapitāla palielināšana 1997. gadā, nodokļu atbrīvojumi un valsts garantija ir atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo tas DPLP atbrīvoja no izmaksām, ko parasti sedz no uzņēmuma budžeta.

| (388) | 2003. un 2006. gadā veiktās kapitāla iemaksas nav atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo valsts rīkojās saskaņā ar principu par ieguldītāju, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos. |
| --- | --- |

(388)

2003. un 2006. gadā veiktās kapitāla iemaksas nav atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē, jo valsts rīkojās saskaņā ar principu par ieguldītāju, kas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos.

| (389) | Komisija konstatē, ka, izņemot kapitāla palielināšanu 2003. gadā, par ko tai pienācīgi tika paziņots pirms šā pasākuma īstenošanas, un nodokļu atbrīvojumus, kas ir pastāvošs atbalsts, pārējos pasākumus Beļģija īstenoja prettiesiski, pārkāpjot LESD 108. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(389)

Komisija konstatē, ka, izņemot kapitāla palielināšanu 2003. gadā, par ko tai pienācīgi tika paziņots pirms šā pasākuma īstenošanas, un nodokļu atbrīvojumus, kas ir pastāvošs atbalsts, pārējos pasākumus Beļģija īstenoja prettiesiski, pārkāpjot LESD 108. panta 2. punktu.

| (390) | Valstij uzņemoties pensiju izmaksas, sociālās apdrošināšanas iemaksu ziņā DPLP nenonāca labākā situācijā kā tā konkurenti. Līdz ar to šo pasākumu var atzīt par saderīgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē. |
| --- | --- |

(390)

Valstij uzņemoties pensiju izmaksas, sociālās apdrošināšanas iemaksu ziņā DPLP nenonāca labākā situācijā kā tā konkurenti. Līdz ar to šo pasākumu var atzīt par saderīgu LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

| (391) | Ikgadējās kompensācijas, ko piešķīra saskaņā ar 4. pārvaldības līgumu, ir nesaderīgs atbalsts LESD 106. panta 2. punkta izpratnē, jo tādējādi DPLP saņēma pārmērīgu kompensāciju. |
| --- | --- |

(391)

Ikgadējās kompensācijas, ko piešķīra saskaņā ar 4. pārvaldības līgumu, ir nesaderīgs atbalsts LESD 106. panta 2. punkta izpratnē, jo tādējādi DPLP saņēma pārmērīgu kompensāciju.

| (392) | Valsts piešķirtā garantija ir nesaderīgs atbalsts. |
| --- | --- |

(392)

Valsts piešķirtā garantija ir nesaderīgs atbalsts.

| (393) | Atbrīvojums no zemes nodokļa un atbrīvojums no vietējiem nodokļiem ir pastāvošs atbalsts un saskaņā ar 17., 18. un 19. pantu Regulā (EK) Nr. 659/1999 tos apskata atsevišķā procedūrā, kas attiecas uz pastāvošu atbalstu. |
| --- | --- |

(393)

Atbrīvojums no zemes nodokļa un atbrīvojums no vietējiem nodokļiem ir pastāvošs atbalsts un saskaņā ar 17., 18. un 19. pantu Regulā (EK) Nr. 659/1999 tos apskata atsevišķā procedūrā, kas attiecas uz pastāvošu atbalstu.

| (394) | Saskaņā ar VTNP nostādņu 5. punktu šis lēmums neskar spēkā esošos ES noteikumus publiskā iepirkuma un konkurences jomā. |
| --- | --- |

(394)

Saskaņā ar VTNP nostādņu 5. punktu šis lēmums neskar spēkā esošos ES noteikumus publiskā iepirkuma un konkurences jomā.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, ko Beļģija kā pensiju izmaksu uzņemšanos piešķīra un īstenoja De Post-La Poste (DPLP, esošais nosaukums – bpost) labā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.

2. pants

Valsts atbalsts, ko Beļģija kā sabiedrisko pakalpojumu izmaksu kompensāciju piešķīra un, pārkāpjot 108. panta 3. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, prettiesiski īstenoja De Post-La Poste (DPLP, esošais nosaukums – bpost) labā, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

3. pants

Kapitāla iemaksas, ko Beļģija 2003. un 2006. gadā veica De Post-La Poste (DPLP, esošais nosaukums – bpost) labā, nav atbalsts Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē.

4. pants

Valsts atbalsts, ko Beļģija kā valsts garantiju piešķīra un, pārkāpjot 108. panta 3. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, prettiesiski īstenoja De Post-La Poste (DPLP, esošais nosaukums – bpost) labā, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

5. pants

1.   Beļģijai ir jāatgūst nesaderīgais atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar 2. un 4. pantā minētajiem pasākumiem.

2.   Atgūstamo summu apliek ar procentiem, sākot no dienas, kad to izsniedza saņēmējam, līdz dienai, kad tā ir faktiski atgūta.

3.   Procentus piemēro gan parāda pamatsummai, gan procentiem saskaņā ar V nodaļu Komisijas Regulā (EK) Nr. 794/2004 (125) un Regulu (EK) Nr. 271/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 794/2004.

4.   Beļģija no šā lēmuma pieņemšanas dienas atceļ visus neizmaksātos atbalsta maksājumus, kas piešķirti saskaņā ar 2. un 4. pantā minētajiem pasākumiem.

6. pants

1.   Atbalsts, kas piešķirts saskaņā ar 2. un 4. pantā minētajiem pasākumiem, jāatgūst nekavējoties un efektīvi.

2.   Beļģijai jānodrošina šā lēmuma īstenošana četru mēnešu laikā pēc tā paziņošanas.

7. pants

1.   Divu mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas Beļģija iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | kopējo summu (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no saņēmēja; |
| --- | --- |

a)

kopējo summu (pamatsumma un procenti), kas jāatgūst no saņēmēja;

| b) | detalizētu aprakstu par pasākumiem, kas jau ir veikti un tiek plānoti, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam; |
| --- | --- |

b)

detalizētu aprakstu par pasākumiem, kas jau ir veikti un tiek plānoti, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam;

| c) | pamatojuma dokumentus, kuros norādīts, ka saņēmējam likts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

c)

pamatojuma dokumentus, kuros norādīts, ka saņēmējam likts atmaksāt atbalstu.

2.   Beļģija informē Komisiju par valsts veikto pasākumu norisi, īstenojot šo lēmumu, līdz atbalsts, ko izsniedza saskaņā 2. un 4. pantā minētajiem pasākumiem, ir pilnībā atmaksāts. Pēc vienkārša Komisijas pieprasījuma saņemšanas tā nekavējoties iesniedz pilnīgu informāciju par jau veiktajiem pasākumiem, kas tiek plānoti, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam. Tā arī sniedz detalizētu informāciju par atbalsta summām un procentiem, kas jau ir atgūti no saņēmēja.

8. pants

Šis lēmumus ir adresēts Beļģijas Karalistei.

Briselē, 2012. gada 25. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  No 2009. gada 1. decembra EK līguma 87. un 88. pants kļuva attiecīgi par Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 107. un 108. pantu. Šie divi noteikumu kopumi pēc būtības ir identiski. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu pēc vajadzības jāsaprot kā atsauces uz attiecīgi EK līguma 87. un 88. pantu.

1

(2)  OV C 176, 29.7.2009., 17. lpp.

2

(3)  Lieta Nr. N 763/02.

3

(4)  Sākot no 2010. gada 1. septembra (http://www.bpost.be/site/fr/postgroup/bpost/intro/index.html).

4

(5)  C(2003) 2508 galīgā redakcija, OV C 241, 8.10.2003., 13. lpp.

5

(6)  2009. gada 10. februāra spriedums lietā T-388/03 Deutsche Post un DHL International/Komisija (Recueil, 2009., II-199. lpp.).

6

Deutsche Post

DHL International

Recueil

(7)  2011. gada 22. septembra spriedums lietā C-148/09 P Beļģija/Deutsche Post AG un DHL International (Krājumā vēl nav publicēts).

7

Deutsche Post AG

DHL International

(8)  Lieta Nr. CP 218/2005.

8

(9)  Lieta Nr. CP 100/2007.

9

(10)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums lietā C-280-00 Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Recueil, 2003., I-07747. lpp).

10

Altmark Trans GmbH

Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH

Recueil

(11)  OV C 176, 29.7.2009., 17. lpp.

11

(12)  1991. gada 21. marta likums par dažu valsts akciju sabiedrību reformu.

12

(13)  Šajā lēmumā Komisijas veiktais novērtējums attiecas uz visiem četriem pārvaldības līgumiem, ja nav norādīts citādi.

13

(14)  Ceturtā pārvaldības līguma 2. nodaļas (“Sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi”) 2. līdz 8. pants. Līgums ir pieejams šajā tīmekļa vietnē: http://www.bpost.be/site/fr/docs/corporate_governance/4e_contratgestion_fr.pdf. Pirmajos trijos pārvaldības līgumos DPLP uzticētie sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi būtībā ir identiski, taču šajos līgumos nedaudz atšķiras uzdevumu formulējumi un sagrupējums.

14

DPLP

(15)  Skatīt 33. apsvērumu.

15

(16)  7. panta 1. punkts 1971. gada 6. jūlija likumā par Régie des postes izveidi: “Régie des postes pārstāv un vada ministrs, kas ir atbildīgs par pasta pakalpojumiem un pasta pārvedumiem. Šim ministram ir tiesības veikt visas pārvaldes darbības”.

16

Régie des postes

Régie des postes

(17)  Saskaņā ar 21. pantu tajā 1971. gada 6. jūlija likumā par Régie des postes izveidi, kas jau ir citēts iepriekšējā zemsvītras piezīmē.

17

Régie des postes

(18)  4. pārvaldības līguma 13. panta 1. punkts.

18

(19)  4. pārvaldības līguma 3. nodaļas 4. sadaļas (“Valsts ieguldījums sabiedrisko pakalpojumu uzdevumu izmaksu segšanai”) 12. un 13. pants.

19

(20)  Pirmo pārvaldības līgumu noslēdza pirms pieņēma Direktīvu 97/67/EK un ieviesa vispārējā pakalpojuma jēdzienu.

20

(21)  OV L 15, 21.1.1998., 14. lpp. Sk. it īpaši 2. pantu: laikraksti un periodikas izdevumi ir iekļauti to pasta sūtījumu sarakstā, par kuriem atbildība jāuzņemas vispārējo pakalpojumu sniedzējam.

21

(22)  tikai pēdējais ceturksnis.

22

(23)  Komercnoslēpums.

23

(24)  1992. gadā Beļģijas La Poste, kas līdz tam bija valsts pārvaldīta struktūrvienība (“Régie des postes”), kļuva par juridisku personu (neatkarīgu publisku uzņēmumu).

24

La Poste

Régie des postes

(25)  27 ēkas, kuru vērtība bija BEF 4 138 miljoni (1992. gada novērtējums), un 36 ēkas, kuru vērtība bija BEF 388,5 miljoni (1997. gada novērtējums).

25

(26)  Iepriekš minētā lieta C-280-00 Altmark Trans GmbH.

26

Altmark Trans GmbH

(27)  Komisijas 2007. gada 10. oktobra Lēmums 2008/204/EK par valsts atbalstu, ko Francija piešķīrusi La Poste piesaistīto valsts ierēdņu pensiju finansēšanas veida reformas veikšanai, OV L 63, 7.3.2008., 16. lpp.

27

La Poste

(28)  OV L 209, 24.7.1992., 1. lpp.

28

(29)  2004. gada 16. marta spriedums lietā T-157/01 Danske Busvognmaend/Komisija, Recueil, 2004., II-917. lpp., 57. punkts.

29

Danske Busvognmaend

Recueil

(30)  Štata darbiniekiem pienākas 24 atvaļinājuma dienas gadā, bet līgumdarbiniekiem – 20, turklāt atkarībā no vecuma štata darbiniekiem piešķir vēl līdz pat septiņām papildu atvaļinājuma dienām.

30

(31)  Komisijas 2003. gada 16. decembra Lēmums 2005/145/EK par valsts atbalstiem, ko Francija piešķīrusi EDF un elektrības un gāzes rūpniecības nozarei, OV L 49, 22.2.2005., 9. lpp.

31

EDF

(32)  Iepriekš minētais Lēmums 2008/204/EK.

32

(33)  Komisijas 2009. gada 8. aprīļa Lēmums 2009/613/EK par pasākumiem C 7/07 (ex NN 82/06 un NN 83/06), ko īsteno Apvienotā Karaliste Royal Mail atbalstam [izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2486], OV L 210, 14.8.2009., 16. lpp. Sk. it īpaši 108. līdz 113. apsvērumu.

33

Royal Mail

(34)  Sk. 6.1. sadaļu.

34

(35)  Stratēģiskais plāns ir izklāstīts 2002. gada 3. decembra paziņojumā Komisijai.

35

(36)  Pirms jauno akciju emisijas DPLP parakstītais kapitāls bija EUR 443,8 miljoni un pilnībā piederēja valstij. Pēc jauno akciju emisijas kapitāls palielinājās par EUR 340 miljoniem, sasniedzot EUR 783,8 miljonus. Esošā kapitāla akciju cena bija EUR 2 500, bet jauno akciju cena – EUR 1 464.

36

DPLP

(37)  Beļģijas iestādes norāda, ka laika posmā no 2003. gada līdz 2009. gadam DPLP panāca, ka, izmaksām vidēji samazinoties par [...] % gadā, ieņēmumi turpināja palielināties.

37

DPLP

(38)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.

38

(39)  OV L 52, 27.2.2008., 3. lpp.

39

(40)  2003. gada 3. jūlija spriedums apvienotajās lietās C-83/01 P, C-93/01 P un C-94/01 P Chronopost u. c./Union française de l’express (Ufex) u. c., Recueil, 2003., I-6993. lpp.

40

Chronopost

Union française de l’express

Ufex

Recueil

(41)  OV C 297, 29.11.2005., 4. lpp.

41

(42)  Iepriekš minētās “Chronopost” lietas 40. punkts: “[...] visas [...] mainīgās izmaksas kas radušās saistībā ar loģistikas un tirdzniecības atbalsta sniegšanu, nodrošina adekvātu fiksēto izmaksu, kas radušās saistībā ar pasta tīkla izmantošanu, finansēšanu, kā arī atbilstošu atlīdzību par pašu kapitāla izmantošanu tiktāl, ciktāl tas tiek izmantots SFMI-Chronopost konkurējošajai darbībai, un ja, otrkārt, nekas neliecina, ka šie elementi ir novērtēti pārāk zemu vai noteikti patvaļīgā veidā”.

42

Chronopost

SFMI-Chronopost

(43)  VTNP nostādņu 16. punkts: “[...]. Ar pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi saistītās izmaksas var aptvert visas mainīgās izmaksas, kas rodas, sniedzot pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, atbilstošu to nemainīgo izmaksu daļu, kas kopīgas gan pakalpojumam ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, gan citām darbībām, un adekvātu atlīdzību par pakalpojumam ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi piešķirto pašu kapitālu”.

43

(44)  Direktīva 97/67/EK paredz, ka regulatīvā iestāde ir “struktūra vai struktūras katrā dalībvalstī, kam attiecīgā dalībvalsts uztic inter alia regulatīvās funkcijas šīs direktīvas piemērošanas jomā”.

44

inter alia

(45)  Iepriekš minētā lieta T-157/01 Danske Busvognmaend/Komisija.

45

Danske Busvognmaend

(46)  1974. gada 2. jūlija spriedums lietā 173/73 Itālija/Komisija, Recueil, 1974., 709. lpp., 13. punkts; 1987. gada 24. februāra spriedums lietā C-310/85 Deufil/Komisija, Recueil, 1987., 901. lpp., 8. punkts; 1996. gada 26. septembra spriedums lietā C-241/94 Francija/Komisija, Recueil, 1996., I-4551. lpp., 20. punkts.

46

Recueil

Deufil

Recueil

Recueil

(47)  1994. gada 15. marta spriedums lietā C-387/92 Banco Exterior, Recueil, 1994., I-877. lpp., 13. punkts; spriedums iepriekš minētajā lietā C-241/94 Francija/Komisija, 34. punkts.

47

Banco Exterior

Recueil

(48)  2002. gada 12. decembra spriedums lietā C-5/01 Beļģija/Komisija, Recueil, 2002., I-1191. lpp., 39. punkts.

48

Recueil

(49)  1961. gada 23. februāra spriedums lietā 30/59 Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Augstā iestāde, Recueil, 1961., 3. lpp., 29. un 30. punkts; iepriekš minētā lieta C-173/73, 12. un 13. punkts; iepriekš minētā lieta C-241/94, 29. un 35. punkts; 1999. gada 5. oktobra spriedums lietā C-251/97 Francija/Komisija, Recueil, 1999., I-6639. lpp., 40., 46. un 47. punkts; 2011. gada 9. jūnija spriedums apvienotajās lietās C-71/09 P, C-73/09 P un C-76/09 P Comitato“Venezia vuole vivere”/Komisija (Krājumā vēl nav publicēts, 90. līdz 96. punkts).

49

Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg

Recueil

Recueil

Comitato

(50)  DHL Beļģijas tirgū darbojas kopš 1978. gada, FedEx – kopš 1984. gada, bet UPS – kopš 1988. gada.

50

DHL

FedEx

UPS

(51)  1993. gada 19. maija spriedums lietā C-320/91 Corbeau, Recueil, 1993., I-2533. lpp.

51

Corbeau

Recueil

(52)  Fair, Robert Raymond, “The competitiveness of financial institutions and centres in Europe”(Eiropas finanšu institūciju un centru konkurence), Société universitaire européenne de recherches financières (Eiropas finanšu pētījumu akadēmiskais (no universitātes atvasināts) uzņēmums), 1994., Kluwer Economic Publishers.

52

Fair, Robert Raymond

(Eiropas finanšu institūciju un centru konkurence), Société universitaire européenne de recherches financières

1994., Kluwer Economic Publishers.

(53)  OV L 176, 5.7.2002., 21. lpp.

53

(54)  Iemaksa kompensāciju izmaksai: maksā tikai par līgumdarbiniekiem.

54

(55)  Strukturālā samazināšana: to sociālo iemaksu samazināšana, ko darba devējs maksā par līgumdarbiniekiem, lai tādējādi uzlabotu Beļģijas konkurētspēju; samazināšana bez nosacījumiem attiecas uz visiem Beļģijas darba devējiem.

55

(56)  Iepriekš minētā lieta C-280-00 Altmark Trans GmbH.

56

Altmark Trans GmbH

(57)  OV C 155, 20.6.2008., 10. lpp.

57

(58)  2001. gada 13. marta spriedums lietā C-379/98 PreussenElektra AG/Schhleswag AG, Recueil, 2001., I-2099. lpp.

58

PreussenElektra AG

Schhleswag AG

Recueil

(59)  Apvienotās lietas T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, no T-600/97 līdz T-607/97, T-1/98, no T-3/98 līdz T-6/98, T-23/98 Alzetta Mauro u. c./Komisija, Recueil, 2000., II-2319. lpp.

59

Alzetta Mauro

Recueil

(60)  2008. gada 9. jūlija spriedums lietā T-301/01 Alitalia - Linee aeree italiane SpA/Komisija, Recueil, 2008., II-1753. lpp., 98., 99. un 100. punkts.

60

Alitalia - Linee aeree italiane SpA

Recueil

(61)  2011. gada 29. marta apsvērumu 3. un 4. punkts:

61

| “3. | Papildus vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumam, taču neatkarīgi no tā, La Poste bija un joprojām ir jāsniedz daži īpaši VTNP, kas nav saistīti ar pasta sūtījumu piegādi, piemēram, pensiju un invaliditātes pabalstu izmaksa mājās, vēlēšanu materiālu piegāde un galvenokārt dienas laikrakstu un periodikas izdevumu piegāde. Šie VTNP radīja tīrās izmaksas, kuras galvenokārt sedza kompensācijas, ko valsts piešķīra saskaņā ar secīgajiem pārvaldības līgumiem, kas bija noslēgti ar La Poste. |
| --- | --- |

“3.

Papildus vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumam, taču neatkarīgi no tā, La Poste bija un joprojām ir jāsniedz daži īpaši VTNP, kas nav saistīti ar pasta sūtījumu piegādi, piemēram, pensiju un invaliditātes pabalstu izmaksa mājās, vēlēšanu materiālu piegāde un galvenokārt dienas laikrakstu un periodikas izdevumu piegāde. Šie VTNP radīja tīrās izmaksas, kuras galvenokārt sedza kompensācijas, ko valsts piešķīra saskaņā ar secīgajiem pārvaldības līgumiem, kas bija noslēgti ar La Poste.

La Poste

La Poste

| 4. | Līdz ar to attiecībā uz finansēšanu Beļģijas likumdošana pasta nozarē vienmēr ir rūpīgi nošķīrusi vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu no pārējiem VTNP (izņemot pasta sūtījumus). Secīgie pārvaldības līgumi, ko noslēdza valsts un La Poste, paredzēja periodiskas valsts kompensācijas, lai segtu tīrās izmaksas, kas rodas, sniedzot VTNP (izņemot pasta sūtījumus), izņemot vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākuma pildīšanas izmaksas.”
  Turpretim ir īpaši noteikumi, kas attiecas tikai uz iespēju finansēt izmaksas, kas rodas, pildot vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu, un kas vēl nesen paredzēja finansējumu nodrošināt, izveidojot kompensācijas fondu, bet kopš 2011. gada paredz iespēju izmaksas kompensēt ar tiešu dotāciju, kas atbilst nosacījumiem I pielikumā Direktīvā 97/67/EK, ko groza ar Direktīvu 2008/6/EK. Taču minētais kompensācijas fonds nekad nav ticis izmantots, un Beļģijas valsts nekad nav piešķīrusi tiešu subsīdiju, lai segtu vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākuma radītos zaudējumus. |
| --- | --- |

4.

Līdz ar to attiecībā uz finansēšanu Beļģijas likumdošana pasta nozarē vienmēr ir rūpīgi nošķīrusi vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu no pārējiem VTNP (izņemot pasta sūtījumus). Secīgie pārvaldības līgumi, ko noslēdza valsts un La Poste, paredzēja periodiskas valsts kompensācijas, lai segtu tīrās izmaksas, kas rodas, sniedzot VTNP (izņemot pasta sūtījumus), izņemot vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākuma pildīšanas izmaksas.”

La Poste

Turpretim ir īpaši noteikumi, kas attiecas tikai uz iespēju finansēt izmaksas, kas rodas, pildot vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākumu, un kas vēl nesen paredzēja finansējumu nodrošināt, izveidojot kompensācijas fondu, bet kopš 2011. gada paredz iespēju izmaksas kompensēt ar tiešu dotāciju, kas atbilst nosacījumiem I pielikumā Direktīvā 97/67/EK, ko groza ar Direktīvu 2008/6/EK. Taču minētais kompensācijas fonds nekad nav ticis izmantots, un Beļģijas valsts nekad nav piešķīrusi tiešu subsīdiju, lai segtu vispārējā pakalpojuma sniegšanas pienākuma radītos zaudējumus.

(62)  Sk. 349. un turpmākos apsvērumus.

62

(63)  VTNP nostādņu 17. punkts paredz šādus nosacījumus: “Vērā ņemamajos ieņēmumos jāietver vismaz visi ieņēmumi, kas gūti no pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanas. Ja attiecīgajam uzņēmumam ir īpašas vai ekskluzīvas tiesības, kas saistītas ar kādu pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kas rada peļņu, kas ir lielāka nekā saprātīga peļņa, vai ja tas saņem kādas citas priekšrocības, ko piešķir valsts, tās jāņem vērā neatkarīgi no to klasifikācijas EK līguma 87. panta izpratnē un jāpieskaita uzņēmuma ieņēmumiem.”

63

(64)  Pirmā pārvaldības līguma ietvaros DPLP saņēma arī finansiālas kompensācijas.

64

DPLP

(65)  Vai šo cenu izmaiņu grafiku.

65

(66)  Ir daudzi ekonomiskas ievirzes darbi par uzņēmumu tirdzniecības politiku regulējošo līgumu riskiem un stimuliem. Sk. J. J. Laffont un J. Tirole, A theory of incentives in regulation and procurement (Teorija par stimuliem regulējumu un iepirkumu jomā), MIT Press, 1993.

66

J. J. Laffont

J. Tirole, A theory of incentives in regulation and procurement

MIT Press

(67)  WIK Consult, “Benchmarking of Cost and Profit Accounting of Certain Services Provided by DP AG (DPAG)” (“Atsevišķu DP AG (DPAG) sniegto pakalpojumu izmaksu un ieņēmumu uzskaites salīdzinošais novērtējums”), Badhonefa, 2009. gada oktobris. WIK Consult ir Wissenschaftliches Institut für Kommunikationsdienste (Komunikāciju pakalpojumu zinātniskais institūts) filiāle.

67

WIK Consult

(DPAG)

DP AG

DPAG

WIK Consult

Wissenschaftliches Institut für Kommunikationsdienste

(68)  Deloitte, “Profit Benchmarking for DP AG – Final Report” (“DP AG peļņas salīdzinošais novērtējums – galīgais ziņojums”), 2010. gada 22. aprīlis.

68

Deloitte

(69)  CRA, “Estimating a reasonable profit margin for DPLP’s provision of letter services” (Saprātīgas peļņas normas novērtējums attiecībā uz DPLP sniegtajiem vēstuļu piegādes pakalpojumiem), 2011. gada 1. marts.

69

CRA

DPLP

(70)  Šajā sakarā WIK uzskata, ka liela nozīme ir DP piešķirtajām monopoltiesībām, kā arī DP piemērotā cenu regulēšanas mehānisma specifiskajām īpatnībām..

70

WIK

DP

DP

(71)  Sk., piemēram, WIK pētījuma 5.1.4. sadaļu.

71

WIK

(72)  Skatīt ESAO Iekšējo cenu noteikšanas pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem un nodokļu administrācijai (1995) (turpmāk tekstā – “ESAO pamatnostādnes”); administratīvie principi – Vācijas procedūras; ASV valsts kases departamenta Iekšzemes ieņēmumu dienesta nodokļu kodeksa 482. pants.

72

(73)  IKRK ir attiecība starp EBIT un ieguldīto kapitālu, AA ir attiecība starp EBIT un kopējiem aktīviem, PKA ir attiecība starp EBIT un pašu kapitālu, savukārt AR ir attiecība starp EBIT un apgrozījumu (skatīt arī WIK pētījuma 5.1.5. sadaļu).

73

EBIT

EBIT

EBIT

EBIT

WIK

(74)  EBIT ir rezultāts pirms procentiem un nodokļiem. EBIT rentabilitāte atbilst AR.

74

EBIT

EBIT

(75)  Visas trīs atsauces grupas izveidoja, pakāpeniski padarot elastīgākus atsevišķus kritērijus, kas ir saistīti ar izvēlēto uzņēmumu un DP darbības savstarpējās salīdzināmības pakāpi.

75

DP

(76)  WIK uzskata, ka šim kritērijam vajadzētu nodrošināt minimālos apjomradītos ietaupījumus (skatīt, piemēram, 7. tabulu 76. lpp.).

76

WIK

(77)  WIK sniedz rezultātus par katru no abiem laika posmiem, tādējādi parādot, ka dati, kas attiecas uz laika posmu pirms 1998. gada, jāinterpretē piesardzīgi.

77

WIK

(78)  Starpkvartiļu intervāls ir intervāls starp sadalījuma 25. un 75. procentili (1. un 3. kvartili). 25. procentile ir līmenis, kas parāda, ka attiecīgi 25 % novērojumu ir par to mazāki, bet 75 % lielāki, savukārt 75. procentile ir līmenis, kas parāda, ka 75 % novērojumu ir par to mazāki, bet 25 % lielāki. Tas nozīmē, ka starpkvartiļu intervālā nav datu rindas 25 % augstāko un 25 % zemāko rādītāju. WIK pētījumā izmanto arī saistītu koncepciju – 50. procentili (2. kvartili) jeb mediānu (vidējo vērtību), kas atbilst sadalījuma punktam, attiecībā pret kuru vienai pusei novērojumu ir augstāks rādītājs, bet otrai – zemāks.

78

WIK

(79)  Šajā gadījumā lielumu nosaka atkarībā no darbinieku skaita. Skatīt 1. tabulu 7. lpp. un apsvērumus 26. punktā.

79

(80)  Skatīt 3. tabulu 20. lpp.

80

(81)  Komisija aprēķināja, ka 25. procentile ir [...] %.

81

(82)  Vidējo izlīdzināto aprēķina, no novērojumiem izslēdzot 10 % “augstāko” rādītāju un 10 % “zemāko” rādītāju (izlasē ir 73 novērojumi, kas nozīmē to, ka ir izslēgti 7 “zemākie” un 7 “augstākie” novērojumi). Vidējo vērtību saskaņā ar Vinzora metodi iegūst, septiņus “zemākos” un septiņus “augstākos” novērojumus aizvietojot ar attiecīgi sadalījuma rindas nākamajiem “zemākajiem” un “augstākajiem” novērojumiem.

82

(83)  Analīzē nenorāda, kā noteikt augstāko pieļaujamo riska prēmiju.

83

(84)  Konkrēti, izlasē ir iekļauti tikai tādi uzņēmumi, kuros ir vairāk kā ne 1 000 darbinieku, un tādi uzņēmumi, kuru ienākumi vai aktīvu vērtība pārsniedz EUR 100 miljonus.

84

(85)  Deloitte uzskata, ka komerciālo īpatnību pamatā ir vispārējā pakalpojuma sniedzēja saistības attiecībā uz kompleksa savākšanas un piegādes tīkla apsaimniekošanu.

85

Deloitte

(86)  Skatīt 6. tabulu 36. lpp.

86

(87)  Katrā no trijām nozarēm esošie izlases uzņēmumi ir uzskaitīti 3. tabulā, 31. lpp.

87

(88)  Ņemiet vērā, ka šī problēma jo īpaši attiecas uz pasta sūtījumu un pasta paku nozares izlases uzņēmumiem, kuru gadījumā, kā minēts 5. tabulā, 35. lpp., novērojumu skaits gadā ir no diviem līdz četriem novērojumiem gadā laika posmā no 1990. gada līdz 1997. gadam un no pieciem līdz septiņiem novērojumiem gadā laika posmā no 1998. gada līdz 2007. gadam.

88

(89)  Komisijas aprēķini norāda, ka visas nozares aptverošās izlases rezultāti būtiski nemainās, ja ņem vērā tikai laika posmu no 1998. gada līdz 2007. gadam.

89

(90)  Lai noteiktu pasta sūtījumu un pasta paku nozares ikgadējās AR vidējo aritmētisko laika posmā pirms 1997. gada, Deloitte izmanto visu nozaru AR vidējo aritmētisko minētajā laika posmā un to koriģē uz augšu par tik daudz, cik liela ir starpība starp pasta sūtījumu un pasta paku nozares AR un visu nozaru kopējo AR laika posmā no 1998. gada līdz 2007. gadam.

90

Deloitte

(91)  Deloitte nosaka saprātīgo AR intervālu, pamatojoties uz pasta sūtījumu un pasta paku nozares izlases ikgadējiem starpkvartiļu intervāliem laika posmā no 1998. gada līdz 2007. gadam un visas nozares aptverošās izlases ikgadējiem starpkvartiļu intervāliem laika posmā no 1990. gada līdz 1997. gadam. Deloitte nesniedz informāciju par aprēķiniem, taču uzrāda AR intervāla augšējās un apakšējās robežas ikgadējās vērtības (skatīt, piemēram, 1. attēlu). Intervāla augšējās robežas vidējais aritmētiskais ir 11,7 %, un intervāla apakšējās robežas vidējais aritmētiskais ir 6,1 %. Ja šādus pašus aprēķinus veic attiecībā uz visas nozares aptverošo izlasi, attiecīgi iegūst šādus rezultātus: intervāla augšējās robežas vidējais aritmētiskais ir 10,6 %, un intervāla apakšējās robežas vidējais aritmētiskais ir 6,1 %.

91

Deloitte

Deloitte

(92)  Šīs pretenzijas izteica arī Deloite-II un CRA pētījumos.

92

Deloite-II

CRA

(93)  WIK izlasē iekļauj uzņēmumus, kuru apgrozījums ir EUR 3 miljoni.

93

WIK

(94)  Deloitte pētījums, 36.–37. lpp.

94

Deloitte

(95)  WIK pētījums, 87. lpp.

95

WIK

(96)  CRA pētījums, 8. lpp. Saskaņā ar DPLP datiem 66 % tā izmaksu ir nemainīgas (skatīt “Pierādījums DPLP tiesībām laika posmā no 1992. gada līdz 2010. gadam saņemt riska prēmiju par saprātīgu peļņu”, 8. diapozitīvs).

96

CRA

DPLP

DPLP

(97)  Saskaņā ar CRA veikto analīzi par WIK pētījuma 1. atsauces grupā iekļautajiem izlases uzņēmumiem. Skatīt CRA pētījuma 3.2. sadaļu.

97

CRA

WIK

CRA

(98)  Tas jo īpaši attiecas uz Deloitte pasta un paku sūtījumu uzņēmumu standarta grupu.

98

Deloitte

(99)  IKRK var saprast kā uzskaites vērtību, kas (daļēji) atspoguļo attiecīgo ekonomisko efektivitāti, ieguldītā kapitāla IAK.

99

(100)  Skatīt Oxera (2003), Damodaran (2007).

100

Oxera

Damodaran

(101)  Deutsche Post gada pārskatu pārbaude liecina, ka DHL (DP meitassabiedrība, kas darbojas ekspressūtījumu nozarē) kapitālietilpība (rādītājs, kas atspoguļo attiecību starp segmenta aktīviem un kopējiem ieņēmumiem no segmentiem) ir lielāka par DP pasta sūtījumu darbību kapitālietilpību (2004. gada pārskats, 90. lpp., 9. tabula, Segmentu pārskats).

101

Deutsche Post

DHL

DP

DP

(102)  Sk. arī WIK2010. gada 5. novembra vēstuli.

102

WIK

(103)  Komisija uzskata, ka šajā gadījumā labāk ņemt vērā AR mediānu nevis AR vidējo aritmētisko, jo galējās vērtības AR mediānu ietekmē mazāk kā AR vidējo aritmētisko. Komisija konstatē, ka gan mediāna, gan vidējais aritmētiskais ir vidējās vērtības un tās parasti izmanto “vidējās vērtības” atspoguļošanai.

103

(104)  Jāatzīmē, ka attiecībā uz saprātīgu AR visos trīs ekspertu ziņojumos piedāvāja laikā nemainīgas atsauces vērtības, proti, vienādas atsauces vērtības, ko piemēro visā apskatītajā laika posmā. Komisija piedāvā nevis ņemt vērā laika faktoru kā tādu, bet gan nodalīt periodus, uz kuriem attiecas atsevišķi regulatīvie noteikumi, kas teorētiski nav tas pats.

104

(105)  Kā to iesaka, piemēram, CRA. Skatīt 280. apsvērumu iepriekš tekstā.

105

CRA

(106)  Būtībā šī pieeja varētu būt vispiemērotākā, ja Komisijai būtu atbilstīga izlase, ko veido uzņēmumi, ko var salīdzināt ar DPLP, un jautājums būtu par to, vai peļņas līmenis, ko novēro attiecībā uz DPLP, statistiski ļoti atšķirtos no izlases peļņas līmeņu vidējā aritmētiskā.

106

DPLP

DPLP

(107)  Šajā sakarā Komisija konstatē, ka Deloitte novērtējumu par 3. kvartili, jo īpaši attiecībā uz pasta sūtījumu un pasta paku nozares uzņēmumu izlasi, var ļoti ietekmēt tas, ka šī izlase ir neliela.

107

Deloitte

(108)  Skatīt 308. apsvērumu.

108

(109)  CRA pētījumā sniegtie rezultāti ir balstīti kopējā izlasē (kas aptver visas nozares) un pretēji Deloitte vai WIK rezultātiem neatspoguļo ikgadējo aprēķinu vidējos aritmētiskos. Lai pārliecinātos par savstarpējo atbilstību, Komisija aprēķināja CRA izlases ikgadējo mediānu vidējo aritmētisko, un iegūtais rezultāts (6,7 %) ievērojami neatšķiras no CRA pētījumā uzrādītās kopējās mediānas (6,6 %).

109

CRA

Deloitte

WIK

CRA

CRA

(110)  “Pamatojoties uz 1. punktā apskatīto izmaksu un ienākumu analīzi, ko IBPT veica sadarbībā ar La Poste komisāru kolēģiju, un ņemot vērā taupības pasākumus, ko La Poste vadība paredzējusi, lai La Poste izmaksu struktūru pielīdzinātu Eiropas vidējam līmenim šajā nozarē, 1. punktā minēto valsts finansiālo atbalstu nosaka kā ikgadēju iemaksu EUR 290 613 000 katrā no šiem periodiem: 24.09.05.–23.09.06., 24.09.06.–23.09.07., 24.09.07.–23.09.08., 24.09.08.–23.09.09., 24.09.09.–23.09.10.”.

110

IBPT

La Poste

La Poste

La Poste

(111)  2. pārvaldības līguma (1997-2001) 3. pants norāda, ka: “Cenām jābalstās reālajās izmaksās. Šīs izmaksas nosaka saskaņā ar komercuzņēmumu grāmatvedības noteikumiem, kuru uzskaites principi atbilst tiem principiem, ko ir pieņēmis Institut des réviseurs d’entreprises (Uzņēmumu revidentu institūts).” Šos pašus terminus izmanto arī 1. un 3. pārvaldības līgumā.

111

Institut des réviseurs d’entreprises

(112)  Šāds 2. un 3. pārvaldības līguma vērtējums ir pausts dokumentā, ko Beļģijas iestādes iesniedza 14. decembrī. Šīs prezentācijas 29. diapozitīvā norāda, ka 2. un 3. pārvaldības līgumā kompensācijas pamatā bija reālās izmaksas (nevis fiksēta summa).

112

(113)  2. pārvaldības līguma (1997–2001) 3. pants norāda, ka: “Pamatojoties uz reālajām izmaksām, La Poste valstij periodiski izraksta rēķinus par pakalpojumiem, kas sniegti par tādu cenu, kas ir zemāka par to pašizmaksu.”

113

La Poste

(114)  Skatīt 38. apsvērumu.

114

(115)  Prezentācijā nav nekādas norādes uz dažādo riska faktoru attiecīgo riska pakāpi.

115

(116)  VTNP nostādņu 17. punkts.

116

(117)  19. pants: “La Poste uztur atbilstīgu savākšanas, šķirošanas, pārvadāšanas un piegādes tīkla pamata infrastruktūru, lai pildītu savus pienākumus attiecībā uz vispārējā pakalpojuma sniegšanu un citus sabiedrisko pakalpojumu uzdevumus, kas ir minēti šā pārvaldības līguma 2. pantā.”

117

La Poste

(118)  Pasta nodaļas ir patstāvīgi pasta pakalpojumu sniegšanas punkti, ko apsaimnieko DPLP darbinieki, savukārt pasta punkti ir pakalpojumu sniegšanas punkti, kuri atrodas trešajām personām piederošās telpās, piemēram, lielveikalos vai grāmatnīcās un kurus neapsaimnieko DPLP darbinieki. DPLP sedz visas pasta nodaļu izmaksas, taču trešās personas, kas apsaimnieko pasta punktus, saņem parastu atlīdzību par pasta pakalpojumiem, ko tās šajos punktos sniedz. No tā izriet, ka pasta punkti DPLP izmaksā krietni lētāk kā atsevišķās un patstāvīgās pasta nodaļas.

118

DPLP

DPLP

DPLP

DPLP

(119)  1. pārvaldības līgumā: 1995. gada 10. maija papildlīguma 1. pants; 2. pārvaldības līgumā: 4. pants; 3. pārvaldības līgumā: 22. pants; un 4. pārvaldības līgumā: 19. pants.

119

(120)  Direktīvas 2002/39/EK 6. apsvērums un Direktīvas 2008/6/EK 18. līdz 22. apsvērums.

120

(121)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

121

(122)  Beļģijas iestāžu 2011. gada 20. decembra vēstule.

122

(123)  Beļģijas iestādes it īpaši uzsver, ka visaptverošas pieejas izmantošanu attiecībā uz laikposmu pirms 2006. gada apstiprināja ar Komisijas 2011. gada 24. maija Lēmumu 2011/747/par valsts atbalstu C 88/97, ko Francijas Republika piešķīrusi Crédit Mutuel (OV L 309, 24.11.2011., 23. lpp.).

123

Crédit Mutuel

(124)  VTNP nostādnes, 12. punkta d) apakšpunkts.

124

(125)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

125

---