# Den Europæiske Unions L 185/2012

| | ISSN 1977-0634
  doi:10.3000/19770634.L_2012.185.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 185 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 55. årgang13. juli 2012 |

ISSN 1977-0634

doi:10.3000/19770634.L_2012.185.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 185

Dansk udgave

Retsforskrifter

55. årgang13. juli 2012

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Regulativ nr. 81 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af førerspejle på tohjulede motordrevne køretøjer med eller uden sidevogn med hensyn til montering af førerspejle på styr | 1 |
| | * | Regulativ nr. 90 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger og skiver og tromler til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil | 24 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Regulativ nr. 81 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af førerspejle på tohjulede motordrevne køretøjer med eller uden sidevogn med hensyn til montering af førerspejle på styr

1

*

Regulativ nr. 90 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger og skiver og tromler til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

24

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 13.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 185/1

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 81 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af førerspejle på tohjulede motordrevne køretøjer med eller uden sidevogn med hensyn til montering af førerspejle på styr

Omfattende al gældende tekst frem til:

Supplement 2 til den oprindelige udgave af regulativet — Ikrafttrædelsesdato: 18. juni 2007

INDHOLDSFORTEGNELSE

REGULATIV

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

I.   FØRERSPEJLE

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mærkning |
| --- | --- |

4.

| 5. | Godkendelse |
| --- | --- |

5.

| 6. | Almindelige forskrifter |
| --- | --- |

6.

| 7. | Særlige forskrifter |
| --- | --- |

7.

| 8. | Prøvninger |
| --- | --- |

8.

| 9. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ændringer af typen af førerspejl og udvidelse af godkendelsen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

12.

II.   MONTERING AF FØRERSPEJLE

| 13. | Definitioner |
| --- | --- |

13.

| 14. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

14.

| 15. | Godkendelse |
| --- | --- |

15.

| 16. | Forskrifter |
| --- | --- |

16.

| 17. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

17.

| 18. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

18.

| 19. | Ændringer af køretøjstypen og udvidelse af godkendelsen |
| --- | --- |

19.

| 20. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

20.

| 21. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningen, og på de administrative myndigheder |
| --- | --- |

21.

BILAG

| Bilag 1 | Meddelelse om godkendelse, nægtelse, udvidelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktion af en type af førerspejl i henhold til regulativ nr. 81 |
| --- | --- |

Bilag 1

| Bilag 2 | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen for en type køretøj for så vidt angår montering af førerspejle i henhold til regulativ nr. 81 |
| --- | --- |

Bilag 2

| Bilag 3 | Udformning godkendelsesmærket til førerspejle |
| --- | --- |

Bilag 3

| Bilag 4 | Udformning af godkendelsesmærket til køretøjer for så vidt angår montering af førerspejle |
| --- | --- |

Bilag 4

| Bilag 5 | Prøvningsmetode til måling af reflektivitet |
| --- | --- |

Bilag 5

| Bilag 6 | Fremgangsmåde ved måling af krumningsradius »r« for et spejls reflekterende overflade |
| --- | --- |

Bilag 6

| Bilag 7 | Kontrol af produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 7

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

Dette regulativ finder anvendelse på:

| 1.1. | Førerspejle, som er beregnet til montering på køretøjer i klasse L (1) uden karrosseri, der helt eller delvis omslutter føreren, og |
| --- | --- |

1.1.

Førerspejle, som er beregnet til montering på køretøjer i klasse L (1) uden karrosseri, der helt eller delvis omslutter føreren, og

| 1.2. | montering af førerspejle på køretøjer i klasse L uden karrosseri, der helt eller delvis omslutter føreren (2). |
| --- | --- |

1.2.

montering af førerspejle på køretøjer i klasse L uden karrosseri, der helt eller delvis omslutter føreren (2).

I.   FØRERSPEJLE

2.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

2.1.   »førerspejl«: enhver anordning, der har til formål at give klart udsyn bagud

2.2.   »førerspejlstype«: førerspejle, der ikke afviger med hensyn til følgende egenskaber:

2.3.   »førerspejlsklasse«: alle førerspejle, der har visse fælles egenskaber eller funktioner.

De førerspejle, der nævnes i dette regulativ, er grupperet i klasse »L«.

2.4.   »r«: gennemsnitsværdien af den reflekterende overflades krumningsradier, målt efter den metode, der er beskrevet i punkt 2 i bilag 6 til dette regulativ

2.5.   »hovedkrumningsradier i et punkt af den reflekterende overflade (ri) og (r'i)«: de værdier, der opnås ved hjælp af det apparatur, der er defineret i bilag 6, målt på den bue af den reflekterende overflade, der findes i et plan parallelt med spejlets største dimension og går gennem denne overflades centrum og vinkelret på denne bue

2.6.   »krumningsradius i et punkt af den reflekterende overflade (rp)«: det aritmetiske gennemsnit af hovedkrumningsradierne ri og r'i, nemlig:

Formula

2.7.   »spejlets centrum«: centrum af den synlige zone af den reflekterende overflade

2.8.   »krumningsradius for førerspejlets bestanddele«: radius »c« for den cirkelbue, som kommer nærmest til den pågældende dels afrundede form.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgning om godkendelse af en type førerspejl indgives af indehaveren af fabriks- eller varemærket eller af dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

3.2.   For hver førerspejlstype ledsages ansøgningen af nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og følgende oplysninger:

| 3.2.1. | en teknisk beskrivelse med monteringsanvisninger og med angivelse af, hvilke(n) type(r) køretøjer førerspejlet er beregnet til |
| --- | --- |

3.2.1.

en teknisk beskrivelse med monteringsanvisninger og med angivelse af, hvilke(n) type(r) køretøjer førerspejlet er beregnet til

| 3.2.2. | tegninger, der er tilstrækkeligt detaljerede til at:






  3.2.2.1. | kontrollere overholdelse af de almindelige specifikationer, som foreskrives i punkt 6, |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

tegninger, der er tilstrækkeligt detaljerede til at:

3.2.2.1.

kontrollere overholdelse af de almindelige specifikationer, som foreskrives i punkt 6,

| 3.2.2.2. | kontrollere overholdelse af de mål, som foreskrives i punkt 7.1, og |
| --- | --- |

3.2.2.2.

kontrollere overholdelse af de mål, som foreskrives i punkt 7.1, og

| 3.2.2.3. | kontrollere, at den plads, der er afsat til godkendelsesmærket, er i overensstemmelse med punkt 4.2. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

kontrollere, at den plads, der er afsat til godkendelsesmærket, er i overensstemmelse med punkt 4.2.

3.3.   Desuden vedlægges ansøgningen om godkendelse fire prøver af førerspejlstypen. Den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningen, kan anmode om supplerende prøvninger.

3.4.   Inden der meddeles typegodkendelse, påser den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende systemer til effektiv kontrol med produktionens overensstemmelse.

4.   MÆRKNING

4.1.   De prøveeksemplarer af førerspejle, der indleveres til godkendelse, skal være mærket med fabrikantens fabriks- eller varemærke; denne mærkning skal være letlæselig og må ikke kunne slettes.

4.2.   På hvert førerspejl skal der være afsat tilstrækkelig plads til anbringelse af godkendelsesmærket, som skal være læseligt, når førerspejlet er monteret på køretøjet; den afsatte plads skal være angivet i punkt 3.2.2 omhandlede tegninger.

5.   GODKENDELSE

5.1.   Såfremt de prøver, som er indleveret til godkendelse, opfylder forskrifterne i punkt 6 til 8, meddeles godkendelse for den pågældende type førerspejl.

5.2.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (for tiden 00 for regulativet i dets oprindelige form) angiver den ændringsserie, som inkorporerer de seneste større tekniske ændringer til regulativet på tidspunktet for godkendelsen. En kontraherende part må ikke tildele samme nummer til en anden type førerspejl.

5.3.   Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af en godkendelse af en type førerspejl i henhold til dette regulativ sendes til de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

5.4.   Alle førerspejle, som er i overensstemmelse med en efter dette regulativ godkendt type, skal foruden det i punkt 4.1 foreskrevne mærke være påført et internationalt godkendelsesmærke, som er placeret let synligt på den i punkt 4.2 omhandlede plads og består af følgende:

| 5.4.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3) |
| --- | --- |

5.4.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)

| 5.4.2. | et godkendelsesnummer |
| --- | --- |

5.4.2.

et godkendelsesnummer

| 5.4.3. | et tillægssymbol i form af bogstavet »L«. |
| --- | --- |

5.4.3.

et tillægssymbol i form af bogstavet »L«.

5.5.   Godkendelsesmærket og tillægssymbolet skal være tydelige og må ikke kunne slettes.

5.6.   Bilag 3 til dette regulativ giver et eksempel på udformningen af godkendelsesmærket og tillægssymbolet.

6.   ALMINDELIGE FORSKRIFTER

6.1.   Alle førerspejle skal være justerbare.

6.2.   Den reflekterende flades yderkant skal være anbragt i en holder, der i sin omkreds i alle punkter og retninger skal have en værdi af »c« ≥ 2,5 mm. Rager den reflekterende overflade uden for holderen, skal krumningsradius »c« på den udragende kant være større end eller lig med 2,5 mm og skal gå ind i holderen igen, når en kraft på 50 N påføres det mest fremspringende punkt i en retning, der er vandret og tilnærmelsesvis parallel med køretøjets midterplan i længderetningen.

6.3.   Når førerspejlet er monteret på en plan overflade, skal samtlige dele af spejlet i alle anordningens indstillinger eller samtlige dele, der forbliver fastgjort til holderen efter prøvningen i punkt 8.2, og som i statisk position kan berøres af en kugle med en diameter på 100 mm, have en krumningsradius »c« på mindst 2,5 mm.

6.3.1.   Kanterne på fastgørelseshuller eller blindhuller, hvis bredde er mindre end 12 mm i bredden, behøver ikke opfylde de i punkt 6.3 fastsatte krav med hensyn til radius, forudsat at de er afrundede.

6.4.   Dele af førerspejle, der er fremstillet med en Shore A-hårdhed på højst 60, er undtaget fra de bestemmelser, der er fastsat i punkt 6.2 og 6.3.

7.   SÆRLIGE FORSKRIFTER

7.1.   Dimensioner

7.1.1.   Den reflekterende overflades mindstemål skal være således:

| 7.1.1.1. | området må ikke være mindre end 69 cm2 |
| --- | --- |

7.1.1.1.

området må ikke være mindre end 69 cm2

| 7.1.1.2. | runde spejle skal have en diameter på mindst 94 mm |
| --- | --- |

7.1.1.2.

runde spejle skal have en diameter på mindst 94 mm

| 7.1.1.3. | i tilfælde af ikke runde spejle skal målene muliggøre indsættelse af en cirkel med en diameter på 78 mm på den reflekterende overflade. |
| --- | --- |

7.1.1.3.

i tilfælde af ikke runde spejle skal målene muliggøre indsættelse af en cirkel med en diameter på 78 mm på den reflekterende overflade.

7.1.2.   Den reflekterende overflades maksimumsmål skal være således:

| 7.1.2.1. | runde spejle skal have en diameter på højst 150 mm |
| --- | --- |

7.1.2.1.

runde spejle skal have en diameter på højst 150 mm

| 7.1.2.2. | ikke runde spejles reflekterende overflade skal indpasses i et rektangel på 120 × 200 mm. |
| --- | --- |

7.1.2.2.

ikke runde spejles reflekterende overflade skal indpasses i et rektangel på 120 × 200 mm.

7.2.   Reflekterende overflade og reflektanskoefficient

7.2.1.   Den reflekterende overflade på et førerspejl skal være sfærisk konveks.

7.2.2.   Afvigelser mellem krumningsradierne:

| 7.2.2.1. | Afvigelserne mellem ri eller r'i, og rp i hvert referencepunkt må ikke overstige 0,15 r. |
| --- | --- |

7.2.2.1.

Afvigelserne mellem ri eller r'i, og rp i hvert referencepunkt må ikke overstige 0,15 r.

| 7.2.2.2. | Afvigelsen mellem hver af krumningsradierne (rp1, rp2, og rp3) og r må ikke overstige 0,15 r. |
| --- | --- |

7.2.2.2.

Afvigelsen mellem hver af krumningsradierne (rp1, rp2, og rp3) og r må ikke overstige 0,15 r.

7.2.3.   Værdien af »r« må ikke være under 1 000 mm eller større end 1 500 mm.

7.2.4.   Værdien af den normale reflektanskoefficient, bestemt ved den i bilag 5 til dette bilag beskrevne metode, må ikke være mindre end 40 %. Hvis spejlet har to indstillinger (»dag« og »nat«), skal det ved indstilling på »dag« være muligt at genkende farverne af de signaler, der anvendes i trafikken. Værdien af den normale reflektanskoefficient må ved »nat«-indstillingen ikke være mindre end 4 %.

7.2.5.   Den reflekterende overflade skal bevare de i punkt 7.2.4 foreskrevne karakteristika selv efter langvarig normal brug under dårlige vejrforhold.

8.   PRØVNINGER

8.1.   Førerspejle underkastes de prøvninger, der beskrives i punkt 8.2 og 8.3, for at fastslå deres påvirkning ved slag på eller bøjning af holderen, der er fastgjort på armen eller støtten.

8.2.   Slagprøvning

8.2.1.   Beskrivelse af prøveapparatet:

| 8.2.1.1. | Prøveapparatet består af et pendul, som kan svinge rundt om to vandrette akser, der er indbyrdes vinkelrette, og hvoraf den ene er vinkelret på det frontalplan, der indeholder banen for pendulets »udsving«. I pendulets ydre ende findes en hammer, som består af en stiv kugle, der har en diameter på 165 ± 1 mm og er dækket af en 5 mm tyk gummibelægning af shore A-hårdhed 50. En særlig anordning gør det muligt at afmærke de maksimale vinkler, armen indtager i udsvingsplanet. En fast monteret holder på det anlæg, der bærer pendulet, tjener til fastgørelse af prøveemner under de i punkt 8.2.2.6 neden for foreskrevne anslagsforhold. Figur 1 viser prøveapparatets dimensioner (i mm) og de særlige konstruktionsbestemmelser. |
| --- | --- |

8.2.1.1.

Prøveapparatet består af et pendul, som kan svinge rundt om to vandrette akser, der er indbyrdes vinkelrette, og hvoraf den ene er vinkelret på det frontalplan, der indeholder banen for pendulets »udsving«. I pendulets ydre ende findes en hammer, som består af en stiv kugle, der har en diameter på 165 ± 1 mm og er dækket af en 5 mm tyk gummibelægning af shore A-hårdhed 50. En særlig anordning gør det muligt at afmærke de maksimale vinkler, armen indtager i udsvingsplanet. En fast monteret holder på det anlæg, der bærer pendulet, tjener til fastgørelse af prøveemner under de i punkt 8.2.2.6 neden for foreskrevne anslagsforhold. Figur 1 viser prøveapparatets dimensioner (i mm) og de særlige konstruktionsbestemmelser.

| 8.2.1.2. | Pendulets stødcentrum er sammenfaldende med centrum af den kugle, der udgør hammeren. Dets afstand »1« til svingningsaksen i udsvingsplanet er lig med 1 m ± 5 mm. Pendulets afledte masse i forhold til dets stødcentrum er mo = 6,8 ± 0,05 kg. Forholdet mellem pendulets tyngdepunkt og dets omdrejningsakse er udtrykt ved ligningen: |
| --- | --- |

8.2.1.2.

Pendulets stødcentrum er sammenfaldende med centrum af den kugle, der udgør hammeren. Dets afstand »1« til svingningsaksen i udsvingsplanet er lig med 1 m ± 5 mm. Pendulets afledte masse i forhold til dets stødcentrum er mo = 6,8 ± 0,05 kg. Forholdet mellem pendulets tyngdepunkt og dets omdrejningsakse er udtrykt ved ligningen:

8.2.2.   Beskrivelse af prøvningen:

| 8.2.2.1. | Fastklemning af førerspejlet i holderen udføres efter de forskrifter, der gives af spejlfabrikanten eller i givet fald af køretøjsfabrikanten. |
| --- | --- |

8.2.2.1.

Fastklemning af førerspejlet i holderen udføres efter de forskrifter, der gives af spejlfabrikanten eller i givet fald af køretøjsfabrikanten.

| 8.2.2.2. | Indstilling af førerspejlet til prøvningen:






  8.2.2.2.1. | Førerspejlene skal være orienteret således på pendulprøveanlægget, at akser, som er lodrette og vandrette, når spejlet er monteret på et køretøj i overensstemmelse med køretøjs- eller førerspejlsfabrikantens monteringsforskrifter, stort set er i tilsvarende stilling. |
| --- | --- | --- |

8.2.2.2.

Indstilling af førerspejlet til prøvningen:

8.2.2.2.1.

Førerspejlene skal være orienteret således på pendulprøveanlægget, at akser, som er lodrette og vandrette, når spejlet er monteret på et køretøj i overensstemmelse med køretøjs- eller førerspejlsfabrikantens monteringsforskrifter, stort set er i tilsvarende stilling.

| 8.2.2.2.2. | Når et førerspejl kan indstilles i forhold til monteringsbasis, skal prøvningsstillingen være den, ved hvilken indtrykningsanordningens funktion er mindst gunstig inden for grænserne for den indstilling, som er fastsat af førerspejls- eller køretøjsfabrikanten. |
| --- | --- |

8.2.2.2.2.

Når et førerspejl kan indstilles i forhold til monteringsbasis, skal prøvningsstillingen være den, ved hvilken indtrykningsanordningens funktion er mindst gunstig inden for grænserne for den indstilling, som er fastsat af førerspejls- eller køretøjsfabrikanten.

| 8.2.2.2.3. | Hvis spejlet har en afstandsindstilling i forhold til monteringsbasis, skal denne anordning være i den stilling, hvor afstanden mellem holder og basis er kortest. |
| --- | --- |

8.2.2.2.3.

Hvis spejlet har en afstandsindstilling i forhold til monteringsbasis, skal denne anordning være i den stilling, hvor afstanden mellem holder og basis er kortest.

| 8.2.2.2.4. | Når den reflekterende overflade er bevægelig i holderen, skal indstillingen være således, at dens øverste længst fra køretøjet værende hjørne er i den mest udragende stilling i forhold til holderen. |
| --- | --- |

8.2.2.2.4.

Når den reflekterende overflade er bevægelig i holderen, skal indstillingen være således, at dens øverste længst fra køretøjet værende hjørne er i den mest udragende stilling i forhold til holderen.

| 8.2.2.3. | Når pendulet er i en lodret stilling, skal de vandrette og lodrette planer, der går gennem hammerens centrum, gå gennem spejlets centrum som defineret i punkt 2.7. Længderetningen for pendulets svingning skal være parallelt med køretøjets længdeplan. |
| --- | --- |

8.2.2.3.

Når pendulet er i en lodret stilling, skal de vandrette og lodrette planer, der går gennem hammerens centrum, gå gennem spejlets centrum som defineret i punkt 2.7. Længderetningen for pendulets svingning skal være parallelt med køretøjets længdeplan.

| 8.2.2.4. | Når dele af spejlet, under de indstillingsbetingelser, der er foreskrevet i punkt 8.2.2.2.1 og 8.2.2.2.2, begrænser hammerens opadgående bevægelse, forskydes anslagspunktet i en retning vinkelret på den pågældende rotations- eller svingningsakse. Denne forskydning må ikke være større end strengt nødvendigt for udførelse af prøvningen.
  Den skal være begrænset, således at hammerens anslagspunkt ligger mindst 10 mm fra omkredsen af den reflekterende overflade. |
| --- | --- |

8.2.2.4.

Når dele af spejlet, under de indstillingsbetingelser, der er foreskrevet i punkt 8.2.2.2.1 og 8.2.2.2.2, begrænser hammerens opadgående bevægelse, forskydes anslagspunktet i en retning vinkelret på den pågældende rotations- eller svingningsakse. Denne forskydning må ikke være større end strengt nødvendigt for udførelse af prøvningen.

Den skal være begrænset, således at hammerens anslagspunkt ligger mindst 10 mm fra omkredsen af den reflekterende overflade.

| 8.2.2.5. | Prøvningen består i, at man lader hammeren falde fra en højde, der svarer til en vinkel for pendulet på 60° i forhold til lodret, således at hammeren rammer spejlet i det øjeblik, hvor pendulet når lodret stilling. |
| --- | --- |

8.2.2.5.

Prøvningen består i, at man lader hammeren falde fra en højde, der svarer til en vinkel for pendulet på 60° i forhold til lodret, således at hammeren rammer spejlet i det øjeblik, hvor pendulet når lodret stilling.

| 8.2.2.6. | Spejlene skal underkastes anslag under følgende vilkår:






  8.2.2.6.1. | Prøvning 1: Anslagspunktet skal være som defineret i punkt 8.2.2.3 eller 8.2.2.4. Anslaget skal være således, at hammeren rammer førerspejlet på den side, hvor den reflekterende overflade er. |
| --- | --- | --- |

8.2.2.6.

Spejlene skal underkastes anslag under følgende vilkår:

8.2.2.6.1.

Prøvning 1: Anslagspunktet skal være som defineret i punkt 8.2.2.3 eller 8.2.2.4. Anslaget skal være således, at hammeren rammer førerspejlet på den side, hvor den reflekterende overflade er.

| 8.2.2.6.2. | Prøvning 2: Anslagspunktet skal være som defineret i punkt 8.2.2.3 eller 8.2.2.4. Anslaget skal være således, at hammeren rammer førerspejlet på den modsatte side af den reflekterende overflade. |
| --- | --- |

8.2.2.6.2.

Prøvning 2: Anslagspunktet skal være som defineret i punkt 8.2.2.3 eller 8.2.2.4. Anslaget skal være således, at hammeren rammer førerspejlet på den modsatte side af den reflekterende overflade.

8.3.   Bøjningsprøvning på holder, fastgjort på armen

8.3.1.   Beskrivelse af prøvningen

| 8.3.1.1. | Holderen placeres vandret i en anordning på en sådan måde, at det er muligt at fastklemme befæstelsesdelens indstillelige dele sikkert. I retning af den største dimension på holderen fastgøres den ende af huset, der er nærmest ved befæstelsen på armens indstillingsdel, ubevægeligt ved hjælp af et fast 15 mm bredt trin, som dækker hele holderens bredde. |
| --- | --- |

8.3.1.1.

Holderen placeres vandret i en anordning på en sådan måde, at det er muligt at fastklemme befæstelsesdelens indstillelige dele sikkert. I retning af den største dimension på holderen fastgøres den ende af huset, der er nærmest ved befæstelsen på armens indstillingsdel, ubevægeligt ved hjælp af et fast 15 mm bredt trin, som dækker hele holderens bredde.

| 8.3.1.2. | I den anden ende skal et trin, der er identisk med det ovenfor beskrevne, placeres på holderen, således at den angivne prøvningsbelastning kan påføres (figur 2). |
| --- | --- |

8.3.1.2.

I den anden ende skal et trin, der er identisk med det ovenfor beskrevne, placeres på holderen, således at den angivne prøvningsbelastning kan påføres (figur 2).

| 8.3.1.3. | Det er tilladt at fastgøre den ende af holderen, der er fjernest fra den ende, hvor kraften påføres, i stedet for blot at blokere den som illustreret i figur 2. |
| --- | --- |

8.3.1.3.

Det er tilladt at fastgøre den ende af holderen, der er fjernest fra den ende, hvor kraften påføres, i stedet for blot at blokere den som illustreret i figur 2.

Image

8.3.2.   Prøvningsbelastningen skal være 25 kg, som påføres i et minut.

8.4.   Prøvningsresultater

8.4.1.   Under de i punkt 8.2 omhandlede prøvninger skal pendulet svinge tilbage på en sådan måde, at projektionen af den stilling, som armen indtager på udsvingsplanet, danner en vinkel på mindst 20 grader med lodret.

| 8.4.1.1. | Vinkelmålingens nøjagtighed skal være ±/1°. |
| --- | --- |

8.4.1.1.

Vinkelmålingens nøjagtighed skal være ±/1°.

8.4.2.   Spejlet må ikke gå i stykker under de prøvninger, der er beskrevet i punkt 8.2. og 8.3. Et brud på spejlets reflekterende overflade kan dog accepteres, hvis en af følgende betingelser er opfyldt:

| 8.4.2.1. | Brudstykkerne forbliver siddende i spejlholderens bagside eller i en flade, der er fast forbundet med holderen. Dog accepteres en delvis løsrivelse af glasset på betingelse af, at den ikke er større end 2,5 mm på begge sider af revnen. Det accepteres, at små splinter løsrives fra glasoverfladen i anslagspunktet. |
| --- | --- |

8.4.2.1.

Brudstykkerne forbliver siddende i spejlholderens bagside eller i en flade, der er fast forbundet med holderen. Dog accepteres en delvis løsrivelse af glasset på betingelse af, at den ikke er større end 2,5 mm på begge sider af revnen. Det accepteres, at små splinter løsrives fra glasoverfladen i anslagspunktet.

| 8.4.2.2. | Spejlet består af splintfrit glas. |
| --- | --- |

8.4.2.2.

Spejlet består af splintfrit glas.

9.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

9.1.   Ethvert førerspejl, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det er i overensstemmelse med den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 6 til 8.

9.2.   Til efterprøvning af, at kravene i punkt 9.1 er opfyldt, foretages passende kontrol af produktionen.

9.3.   Godkendelsens indehaver skal navnlig:

| 9.3.1. | sørge for procedurer til effektiv kontrol af førerspejles kvalitet |
| --- | --- |

9.3.1.

sørge for procedurer til effektiv kontrol af førerspejles kvalitet

| 9.3.2. | have adgang til det kontroludstyr, der er nødvendigt for kontrol af hver enkelt godkendt types overensstemmelse |
| --- | --- |

9.3.2.

have adgang til det kontroludstyr, der er nødvendigt for kontrol af hver enkelt godkendt types overensstemmelse

| 9.3.3. | sørge for, at prøvningsdata registreres, og at de vedføjede dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der aftales med den administrative myndighed |
| --- | --- |

9.3.3.

sørge for, at prøvningsdata registreres, og at de vedføjede dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der aftales med den administrative myndighed

| 9.3.4. | analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at førerspejlets karakteristika holdes konstante inden for den normale variation i en industriproduktion |
| --- | --- |

9.3.4.

analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at førerspejlets karakteristika holdes konstante inden for den normale variation i en industriproduktion

| 9.3.5. | sørge for, at der for hver type førerspejl mindst udføres de i dette regulativs bilag 7 foreskrevne prøvninger |
| --- | --- |

9.3.5.

sørge for, at der for hver type førerspejl mindst udføres de i dette regulativs bilag 7 foreskrevne prøvninger

| 9.3.6. | sørge for, at der efter en prøvning af et prøveeksemplar eller et prøveemne, som viser manglende overensstemmelse med den pågældende type, foretages en ny prøveudtagning og prøvning. Der træffes alle nødvendige foranstaltninger til genetablering af den pågældende produktions overensstemmelse. |
| --- | --- |

9.3.6.

sørge for, at der efter en prøvning af et prøveeksemplar eller et prøveemne, som viser manglende overensstemmelse med den pågældende type, foretages en ny prøveudtagning og prøvning. Der træffes alle nødvendige foranstaltninger til genetablering af den pågældende produktions overensstemmelse.

9.4.   Den kompetente myndighed, der har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelseskontrol, der anvendes på de enkelte produktionsanlæg.

| 9.4.1. | Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør. |
| --- | --- |

9.4.1.

Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.

| 9.4.2. | Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det minimale antal prøver kan være afhængigt af resultatet af fabrikantens egen kontrol. |
| --- | --- |

9.4.2.

Inspektøren kan udtage stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium. Det minimale antal prøver kan være afhængigt af resultatet af fabrikantens egen kontrol.

| 9.4.3. | Forekommer kvalitetsniveauet utilfredsstillende, eller er det nødvendigt at kontrollere validiteten af prøvninger, der er udført i henhold til punkt 9.4.2, udtager inspektøren prøver, som sendes til den tekniske tjeneste, der har forestået typegodkendelsesprøvningerne. |
| --- | --- |

9.4.3.

Forekommer kvalitetsniveauet utilfredsstillende, eller er det nødvendigt at kontrollere validiteten af prøvninger, der er udført i henhold til punkt 9.4.2, udtager inspektøren prøver, som sendes til den tekniske tjeneste, der har forestået typegodkendelsesprøvningerne.

| 9.4.4. | Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ. |
| --- | --- |

9.4.4.

Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ.

| 9.4.5. | Den normale inspektionshyppighed, der fastsættes af den kompetente myndighed, er en gang hvert andet år. Hvis der registreres negative resultater under en sådan inspektion, sikrer den kompetente myndighed, at der tages alle nødvendige skridt til snarest muligt at genoprette produktionens overensstemmelse. |
| --- | --- |

9.4.5.

Den normale inspektionshyppighed, der fastsættes af den kompetente myndighed, er en gang hvert andet år. Hvis der registreres negative resultater under en sådan inspektion, sikrer den kompetente myndighed, at der tages alle nødvendige skridt til snarest muligt at genoprette produktionens overensstemmelse.

10.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

10.1.   Den godkendelse, der meddeles for en type førerspejl i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis de ovenfor fastsatte krav ikke er opfyldt.

10.2.   Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

11.   ÆNDRING OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF EN TYPE FØRERSPEJL

11.1.   Enhver ændring af førerspejlstypen skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt førerspejlstypen. Denne myndighed kan da enten:

| 11.1.1. | anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at førerspejlet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene, eller |
| --- | --- |

11.1.1.

anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at førerspejlet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene, eller

| 11.1.2. | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse. |
| --- | --- |

11.1.2.

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.

11.2.   De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, efter den i punkt 5.3 foreskrevne procedure.

11.3.   Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

12.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen endeligt ophører med at fremstille en type førerspejl, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, der har meddelt godkendelsen. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1 til dette regulativ.

II.   MONTERING AF FØRERSPEJLE

13.   DEFINITIONER

I dette regulativ forstås ved:

| 13.1. | »konstruktivt bestemt maksimalhastighed«: som angivet under punkt 16.2 i dette regulativ |
| --- | --- |

13.1.

»konstruktivt bestemt maksimalhastighed«: som angivet under punkt 16.2 i dette regulativ

| 13.2. | »køretøjstype for så vidt angår førerspejle«: motorkøretøjer, som ikke indbyrdes frembyder forskelle med hensyn til følgende væsentlige elementer:






  13.2.1. | geometriske egenskaber for køretøjet, som kan få indflydelse på monteringen af førerspejle |
| --- | --- | --- |

13.2.

»køretøjstype for så vidt angår førerspejle«: motorkøretøjer, som ikke indbyrdes frembyder forskelle med hensyn til følgende væsentlige elementer:

13.2.1.

geometriske egenskaber for køretøjet, som kan få indflydelse på monteringen af førerspejle

| 13.2.2. | de specificerede placeringer og typer af førerspejle. |
| --- | --- |

13.2.2.

de specificerede placeringer og typer af førerspejle.

14.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

14.1.   Ansøgning om typegodkendelse af en køretøjstype hvad angår montering af førerspejle skal indgives af køretøjets fabrikant eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

14.2.   Ansøgningen skal bilægges nedennævnte dokumenter i tre eksemplarer og følgende oplysninger:

| 14.2.1. | en beskrivelse af køretøjstypen hvad angår de i punkt 13.2 foreskrevne punkter |
| --- | --- |

14.2.1.

en beskrivelse af køretøjstypen hvad angår de i punkt 13.2 foreskrevne punkter

| 14.2.2. | en fortegnelse over komponenter, som er nødvendige for at identificere førerspejle, der kan monteres på køretøjet |
| --- | --- |

14.2.2.

en fortegnelse over komponenter, som er nødvendige for at identificere førerspejle, der kan monteres på køretøjet

| 14.2.3. | tegninger, der viser placeringen af førerspejlet og tilhørende komponenter på køretøjet. |
| --- | --- |

14.2.3.

tegninger, der viser placeringen af førerspejlet og tilhørende komponenter på køretøjet.

14.3.   Et køretøj, der er repræsentativt for den type, som skal godkendes, skal indleveres til den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningen.

14.4.   Inden der meddeles typegodkendelse, påser den kompetente myndighed, at der findes tilfredsstillende systemer til effektiv kontrol med produktionens overensstemmelse.

15.   GODKENDELSE

15.1.   Hvis den køretøjstype, der er indleveret til godkendelse i henhold til punkt 14, opfylder kravene i punkt 16 i dette regulativ, meddeles godkendelse.

15.2.   Der tildeles et godkendelsesnummer til hver godkendt type. De første to cifre (for tiden 00 for regulativet i dets oprindelige form) angiver den ændringsserie, som inkorporerer de seneste større tekniske ændringer til regulativet på tidspunktet for godkendelsen. Den samme kontraherende part må ikke tildele det samme nummer til en anden køretøjstype.

15.3.   Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse af en køretøjstype i henhold til dette regulativ skal gives de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

15.4.   Ethvert køretøj, som er i overensstemmelse med en type, som er godkendt efter dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted, der er angivet i godkendelsesattesten, være påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

| 15.4.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (4) |
| --- | --- |

15.4.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (4)

| 15.4.2. | nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 15.4.1. |
| --- | --- |

15.4.2.

nummeret på dette regulativ efterfulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og godkendelsesnummeret til højre for den cirkel, der er foreskrevet i punkt 15.4.1.

15.5.   Er køretøjet i overensstemmelse med en køretøjstype, som i henhold til et eller flere andre af de til overenskomsten vedføjede regulativer er godkendt i samme stat, som har meddelt typegodkendelse efter dette regulativ, behøver det i punkt 15.4.1 foreskrevne symbol ikke gentages. I så tilfælde skal regulativet og godkendelsesnumrene samt tillægssymbolerne for alle de regulativer, som godkendelsen er meddelt efter i den stat, hvor godkendelsen er meddelt i henhold til dette regulativ, placeres i lodrette kolonner til højre for det symbol, der er beskrevet i punkt 15.4.1.

15.6.   Godkendelsesmærket skal være let læseligt og må ikke kunne slettes.

15.7.   Godkendelsesmærket skal anbringes tæt ved eller på den identifikationsplade, fabrikanten har anbragt på køretøjet.

15.8.   Bilag 4 til dette regulativ viser eksempler på godkendelsesmærkets udformning.

16.   FORSKRIFTER

16.1.   Køretøjet skal opfylde følgende forskrifter:

| 16.1.1. | De førerspejle, der er monteret på køretøjet, skal være af klasse/L typegodkendt efter dette regulativ. |
| --- | --- |

16.1.1.

De førerspejle, der er monteret på køretøjet, skal være af klasse/L typegodkendt efter dette regulativ.

| 16.1.2. | Førerspejle skal være fastgjort på en sådan måde, at deres indstilling bibeholdes under normale anvendelsesforhold. |
| --- | --- |

16.1.2.

Førerspejle skal være fastgjort på en sådan måde, at deres indstilling bibeholdes under normale anvendelsesforhold.

16.2.   Antal

16.2.1.   Alle tohjulede køretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på højst 50 km/h skal være udstyret med mindst ét førerspejl. Hvis der kun er ét førerspejl, skal dette monteres på køretøjets venstre side i lande med højrekørsel og på dets højre side i lande med venstrekørsel.

16.2.2.   Alle tohjulede køretøjer med en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på over 50 km/h og alle trehjulede køretøjer skal være udstyret med to førerspejle, et i køretøjets venstre og et i dets højre side.

16.3.   Placering

16.3.1.   Førerspejle skal monteres eller justeres på en sådan måde, at afstanden fra centrum af den reflekterende overflade, målt i et vandret plan, er mindst 280 mm ud for det lodrette længdeplan, der går gennem centrum af køretøjets forgaffel. Før målingen anbringes styret i position til ligeudkørsel, og spejlet/spejlene indstilles i den normale position.

16.4.   Justering

16.4.1.   Førerspejlet/førerspejlene skal være monteret således, at føreren kan justere det/dem i dennes normale kørestilling.

17.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

17.1.   Et køretøj, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at det svarer til den godkendte type, idet det skal opfylde de krav, der er fastlagt i punkt 16.

17.2.   Til efterprøvning af, at kravene i punkt 17.1 er opfyldt, skal der foretages passende kontrol af produktionen.

17.3.   Indehaveren af godkendelsen skal især:

| 17.3.1. | sørge for procedurer til effektiv kontrol af køretøjernes kvalitet, for så vidt angår alle aspekter, der er relevante for overensstemmelse med kravene i punkt 16 |
| --- | --- |

17.3.1.

sørge for procedurer til effektiv kontrol af køretøjernes kvalitet, for så vidt angår alle aspekter, der er relevante for overensstemmelse med kravene i punkt 16

| 17.3.2. | sørge for, at der for hver køretøjstype udføres tilstrækkelig kontrol af antallet og typen af førerspejle og dimensionerne vedrørende deres korrekte montering med henblik på at sikre, at alle køretøjerne i produktionen opfylder specifikationerne for det køretøj, som blev indleveret til typegodkendelse |
| --- | --- |

17.3.2.

sørge for, at der for hver køretøjstype udføres tilstrækkelig kontrol af antallet og typen af førerspejle og dimensionerne vedrørende deres korrekte montering med henblik på at sikre, at alle køretøjerne i produktionen opfylder specifikationerne for det køretøj, som blev indleveret til typegodkendelse

| 17.3.3. | sørge for, at der træffes alle nødvendige forholdsregler for at genoprette produktionens overensstemmelse, hvis de kontroller, der gennemføres i henhold til punkt 17.3.2, viser, at et eller flere køretøjer ikke opfylder kravene i punkt 16. |
| --- | --- |

17.3.3.

sørge for, at der træffes alle nødvendige forholdsregler for at genoprette produktionens overensstemmelse, hvis de kontroller, der gennemføres i henhold til punkt 17.3.2, viser, at et eller flere køretøjer ikke opfylder kravene i punkt 16.

17.4.   Den kompetente myndighed, der har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid efterprøve de metoder til overensstemmelseskontrol, der anvendes på de enkelte produktionsanlæg. Myndigheden kan desuden foretage stikprøver på seriefremstillede køretøjer for at sikre, at de opfylder kravene i punkt 16.

17.5.   Hvis der registreres negative resultater i forbindelse med efterprøvning og kontrol i henhold til punkt 17.4, sikrer den kompetente myndighed, at der tages alle nødvendige skridt til snarest muligt at genoprette produktionens overensstemmelse.

18.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

18.1.   Den godkendelse, der meddeles en køretøjstype i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis de ovenfor fastsatte krav ikke er opfyldt.

18.2.   Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

19.   ÆNDRINGER AF KØRETØJSTYPEN OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN

19.1.   Enhver ændring af køretøjstypen skal meddeles den administrative myndighed, der har godkendt køretøjstypen. Denne myndighed kan da enten:

| 19.1.1. | anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene, eller |
| --- | --- |

19.1.1.

anse det for usandsynligt, at ændringerne vil få en mærkbar negativ virkning, og at køretøjet under alle omstændigheder fortsat opfylder kravene, eller

| 19.1.2. | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse. |
| --- | --- |

19.1.2.

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.

19.2.   De kontraherende parter, som anvender dette regulativ, underrettes om bekræftelse eller nægtelse af godkendelse, med angivelse af ændringerne, ved den i punkt 15.3 foreskrevne procedure.

19.3.   Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de øvrige parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

20.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af en godkendelse fuldstændigt ophører med at producere en køretøjstype, der er godkendt i henhold til dette regulativ, underretter han den myndighed, der har meddelt godkendelsen, herom. Efter modtagelse af den pågældende meddelelse underretter myndigheden de andre parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 2 til dette regulativ.

21.   NAVN OG ADRESSE PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, SOM ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGEN, OG PÅ DE ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

De parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler De Forenede Nationers sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvninger, og på de administrative myndigheder, som meddeler typegodkendelser, og hvortil meddelelser udstedt i andre lande om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse skal sendes.

---

(1)  Som defineret i bilag 7 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, senest ændret ved Amend. 4).

(2)  For motorkøretøjer med mindre end fire hjul og udstyret med et karrosseri, der helt eller delvis omslutter føreren, finder forskrifterne i regulativ nr. 46 anvendelse.

(3)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(4)  Jf. fodnote 3 i punkt 5.4.1.

---

BILAG 1

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 x 297 mm))

Image

---

BILAG 2

MEDDELELSE

(Største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG 3

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKET TIL FØRERSPEJLE

(jf. punkt 5.4 i dette regulativ)

Image

Ovenstående godkendelsesmærke, som er påført et førerspejl, viser, at spejlet er et type L-førerspejl, som er godkendt i Nederlandene (E4), med godkendelsesnummer 002439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i overensstemmelse med forskrifterne i regulativ nr. 81 i dets oprindelige form.

Bemærkning: Godkendelsesnummeret og de supplerende symboler skal anbringes i nærheden af cirklen, over eller under bogstavet »E« eller til højre eller venstre for dette. Alle nummerets cifre skal stå på samme side af bogstavet »E« og vende samme vej. Tillægssymbolerne skal anbringes diametralt over for godkendelsesnummeret. Brug af romertal som godkendelsesnummer bør undgås for at undgå forveksling med andre symboler.

---

BILAG 4

UDFORMNING AF GODKENDELSESMÆRKET TIL KØRETØJER FOR SÅ VIDT ANGÅR MONTERING AF FØRERSPEJLE

Model A

(jf. punkt 15.4 i dette regulativ)

Image

Godkendelsesmærket ovenfor, der er påmonteret et køretøj, viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E4) i henhold til regulativ nr. 81 med godkendelsesnummer 002439. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i overensstemmelse med kravene i regulativ nr. 81 i dets oprindelige form.

Model B

(jf. punkt 15.5 i dette regulativ)

Image

Godkendelsesmærket ovenfor viser, at den pågældende køretøjstype er godkendt i Nederlandene (E4), i henhold til regulativ nr. 81 og 47 (1). De to første cifre i godkendelsesnummeret angiver, at regulativ nr. 81 på forelå i dets oprindelige version på godkendelsestidspunktet, og at regulativ nr. 47 allerede omfattede ændringsserie 01.

---

(1)  Det andet nummer er kun givet som eksempel.

---

BILAG 5

PRØVNINGSMETODE TIL MÅLING AF REFLEKTIVITET

1.   DEFINITIONER

1.1.   CIE A-standardlystype: (1)

| λ | | (λ) |
| --- | --- | --- |
| 600 | 1,062 | 2 |
| 620 | 0,854 | 4 |
| 650 | 0,283 | 5 |

λ

Formula

(λ)

600

1,062

2

620

0,854

4

650

0,283

5

1.2.   CIE standardlyskilde-A (1): Gasfyldt wolframglødelampe virkende ved en farvetemperatur på T68 = 2 855,6 K.

1.3.   Standardobservatør i henhold til CIE 1931 (1): Strålingsdetektor, hvis farvestrålingskarakteristika svarer til de trikromatiske spektralfordelingsværdier Formula, y(λ), z (λ) (jf. tabellen).

1.4.   CIE trikromatiske spektralfordelingsværdier (1): Trikromatiske fordelingsværdier, i CIE-systemet (XYZ), for et isoeffektspektrums monokromatiske elementer.

1.5.   Fotopisk syn (1): Det normale øjes syn, når det er adapteret til luminansniveauer på mindst flere cd/m2.

2.   APPARATUR

2.1.   Generelt

| 2.1.1. | Apparaturet skal omfatte en lyskilde, en holder til prøveemnet, en modtagerenhed med en fotodetektor og en indikator (jf. figur 1) samt de midler, der er nødvendige for at fjerne virkningerne af uvedkommende lys. |
| --- | --- |

2.1.1.

Apparaturet skal omfatte en lyskilde, en holder til prøveemnet, en modtagerenhed med en fotodetektor og en indikator (jf. figur 1) samt de midler, der er nødvendige for at fjerne virkningerne af uvedkommende lys.

| 2.1.2. | Modtageren kan omfatte en Ulbricht-kugle for at lette målingen af ikke-plane (konvekse) spejles reflektansgrad (jf. figur 2). |
| --- | --- |

2.1.2.

Modtageren kan omfatte en Ulbricht-kugle for at lette målingen af ikke-plane (konvekse) spejles reflektansgrad (jf. figur 2).

2.2.   Lyskildens og modtagerens spektrale karakteristika

| 2.2.1. | Lyskilden skal være en CIE A-standardlystype forbundet med et optisk system, der gør det muligt at opnå en næsten kollimeret lysstråle. Det anbefales at anvende en spændingsstabilisator for at opretholde en uændret spænding i lampen, så længe apparaturet er i brug. |
| --- | --- |

2.2.1.

Lyskilden skal være en CIE A-standardlystype forbundet med et optisk system, der gør det muligt at opnå en næsten kollimeret lysstråle. Det anbefales at anvende en spændingsstabilisator for at opretholde en uændret spænding i lampen, så længe apparaturet er i brug.

| 2.2.2. | Modtageren skal omfatte en fotodetektor, hvis spektralreaktion er proportional med den fotopiske klarhedsfunktion for CIE (1931)-standardobservatøren til farvemåling (jf. skema). Man kan også anvende enhver anden lystypefilter-modtager-kombination, som giver et globalækvivalent af CIE A-standardlystypen og fotopisk syn. Omfatter modtageren en Ulbricht-kugle, skal kuglens indvendige flade være beklædt med et lag hvid, mat (diffuserende) og ikke-selektiv maling. |
| --- | --- |

2.2.2.

Modtageren skal omfatte en fotodetektor, hvis spektralreaktion er proportional med den fotopiske klarhedsfunktion for CIE (1931)-standardobservatøren til farvemåling (jf. skema). Man kan også anvende enhver anden lystypefilter-modtager-kombination, som giver et globalækvivalent af CIE A-standardlystypen og fotopisk syn. Omfatter modtageren en Ulbricht-kugle, skal kuglens indvendige flade være beklædt med et lag hvid, mat (diffuserende) og ikke-selektiv maling.

2.3.   Geometriske betingelser

| 2.3.1. | Det indfaldende strålebundt (0) skal helst danne en vinkel på 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°) i forhold til vinkelret på prøvefladen, og denne vinkel må ikke overstige den øvre tolerance, dvs. 0,53 rad eller 30°. Modtagerens akse skal danne en vinkel (0) lig med det indfaldende strålebundt med denne vinkelrette (jf. figur 1). Ved ankomsten til prøvefladen skal det indfaldende strålebundt have en diameter på mindst 19 mm. Det reflekterende strålebundt må ikke være større end fotodetektorens følsomme flade, må ikke dække mindre end 50 % af denne flade og skal om muligt dække samme portion af fladen som det bundt, der anvendes ved kalibrering af instrumentet. |
| --- | --- |

2.3.1.

Det indfaldende strålebundt (0) skal helst danne en vinkel på 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°) i forhold til vinkelret på prøvefladen, og denne vinkel må ikke overstige den øvre tolerance, dvs. 0,53 rad eller 30°. Modtagerens akse skal danne en vinkel (0) lig med det indfaldende strålebundt med denne vinkelrette (jf. figur 1). Ved ankomsten til prøvefladen skal det indfaldende strålebundt have en diameter på mindst 19 mm. Det reflekterende strålebundt må ikke være større end fotodetektorens følsomme flade, må ikke dække mindre end 50 % af denne flade og skal om muligt dække samme portion af fladen som det bundt, der anvendes ved kalibrering af instrumentet.

| 2.3.2. | Omfatter modtagerdelen en Ulbricht-kugle, skal denne have en mindstediameter på 127 mm. De åbninger, der udføres i kuglens væg til prøveemnet og det indfaldende strålebundt, skal være af tilstrækkelig størrelse til at lade de indfaldende og reflekterede lysbundter passere helt. Fotodetektoren skal være anbragt således, at den ikke modtager lyset fra det indfaldende eller reflekterede bundt direkte. |
| --- | --- |

2.3.2.

Omfatter modtagerdelen en Ulbricht-kugle, skal denne have en mindstediameter på 127 mm. De åbninger, der udføres i kuglens væg til prøveemnet og det indfaldende strålebundt, skal være af tilstrækkelig størrelse til at lade de indfaldende og reflekterede lysbundter passere helt. Fotodetektoren skal være anbragt således, at den ikke modtager lyset fra det indfaldende eller reflekterede bundt direkte.

2.4.   Elektriske karakteristika for fotodetektor-indikator-enheden

Den fotodetektoreffekt, der registreres på indikatoren, skal være en lineær funktion af lysstyrken ved den fotofølsomme flade. Der skal være (elektriske og/eller optiske) midler til nulstilling og kalibrering. Disse midler må ikke påvirke instrumentets linearitet eller spektrale karakteristika. Modtager-indikator-enhedens præcision skal være ± 2 % af den fulde skala eller ± 10 % af den målte værdi, afhængigt af hvad der er mindst.

2.5.   Holder til prøveemnet

Indretningen skal gøre det muligt at placere prøveemnet således, at kildearmens og modtagerarmens akse krydser hinanden i niveau med den reflekterende overflade. Denne reflekterende overflade kan befinde sig inden for prøvespejlet eller dettes to sider, alt efter om det drejer sig om spejl med første flade eller med anden flade eller et prismatisk spejl af typen »flip«.

3.   FREMGANGSMÅDE

3.1.   Direkte kalibrering

| 3.1.1. | Ved den direkte kalibreringsmetode anvendes luft som referencenorm. Denne metode anvendes til instrumenter, der er konstrueret således, at de muliggør kalibrering ved 100 % af skalaen, idet modtageren bevæges til en position direkte i lyskildens akse (jf. figur 1). |
| --- | --- |

3.1.1.

Ved den direkte kalibreringsmetode anvendes luft som referencenorm. Denne metode anvendes til instrumenter, der er konstrueret således, at de muliggør kalibrering ved 100 % af skalaen, idet modtageren bevæges til en position direkte i lyskildens akse (jf. figur 1).

| 3.1.2. | Det kan i visse tilfælde (f.eks. ved måling af flader med ringe reflektivitet) være ønskværdigt at anvende et mellemliggende kalibreringspunkt (mellem 0 og 100 % af skalaen). I så fald må der i den optiske bane indskydes et filter med neutral tæthed og kendt transmissionsfaktor, og kalibreringskontrollen skal indstilles, indtil indikatoren viser den transmissionsprocent, der svarer til filtret med neutral tæthed. Dette filter skal fjernes, inden reflektivitetsmålingerne foretages. |
| --- | --- |

3.1.2.

Det kan i visse tilfælde (f.eks. ved måling af flader med ringe reflektivitet) være ønskværdigt at anvende et mellemliggende kalibreringspunkt (mellem 0 og 100 % af skalaen). I så fald må der i den optiske bane indskydes et filter med neutral tæthed og kendt transmissionsfaktor, og kalibreringskontrollen skal indstilles, indtil indikatoren viser den transmissionsprocent, der svarer til filtret med neutral tæthed. Dette filter skal fjernes, inden reflektivitetsmålingerne foretages.

3.2.   Indirekte kalibrering

Denne kalibreringsmetode anvendes til instrumenter med kilde og modtager af fast geometrisk form. Den kræver en korrekt kalibreret og konstant reflektansstandard. Denne reflektansstandard skal fortrinsvis være et plant spejl, hvis reflektansværdi ligger nærmest muligt ved de afprøvede emners.

3.3.   Måling på ikke-plant (konvekst) spejl

Måling af ikke-plane (konvekse) spejles reflektansgrad kræver anvendelse af instrumenter, hvor modtagerenheden indeholder en Ulbricht-kugle (jf. figur 2). Hvis der på apparatets skala aflæses ne delinger for et standardspejl med reflektans E %, vil nx delinger, med et spejl med ukendt reflektans, svare til en reflektans X % givet ved formlen:

Formula

Image

Image

VÆRDIEN AF DE TRIKROMATISKE SPEKTRALFORDELINGSVÆRDIER FOR CIE 1931-STANDARDOBSERVATØR TIL FARVEMÅLING (2)

(Denne tabel er et uddrag af IEC-publikation 50 (45) (1970))

| λ nm | x (λ) | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 380 | 0,0014 | 0,0000 | 0,0065 |
| 390 | 0,0042 | 0,0001 | 0,0201 |
| 400 | 0,0143 | 0,0004 | 0,0679 |
| 410 | 0,0435 | 0,0012 | 0,2074 |
| 420 | 0,1344 | 0,0040 | 0,6456 |
| 430 | 0,2839 | 0,0116 | 1,3856 |
| 440 | 0,3483 | 0,0230 | 1,7471 |
| 450 | 0,3362 | 0,0380 | 1,7721 |
| 460 | 0,2908 | 0,0600 | 1,6692 |
| 470 | 0,1954 | 0,0910 | 1,2876 |
| 480 | 0,0956 | 0,1390 | 0,8130 |
| 490 | 0,0320 | 0,2080 | 0,4652 |
| 500 | 0,0049 | 0,3230 | 0,2720 |
| 510 | 0,0093 | 0,5030 | 0,1582 |
| 520 | 0,0633 | 0,7100 | 0,0782 |
| 530 | 0,1655 | 0,8620 | 0,0422 |
| 540 | 0,2904 | 0,9540 | 0,0203 |
| 550 | 0,4334 | 0,9950 | 0,0087 |
| 560 | 0,5945 | 0,9950 | 0,0039 |
| 570 | 0,7621 | 0,9520 | 0,0021 |
| 580 | 0,9163 | 0,8700 | 0,0017 |
| 590 | 1,0263 | 0,7570 | 0,0011 |
| 600 | 1,0622 | 0,6310 | 0,0008 |
| 610 | 1,0026 | 0,5030 | 0,0003 |
| 620 | 0,8544 | 0,3810 | 0,0002 |
| 630 | 0,6424 | 0,2650 | 0,0000 |
| 640 | 0,4479 | 0,1750 | 0,0000 |
| 650 | 0,2335 | 0,1070 | 0,0000 |
| 660 | 0,1649 | 0,0610 | 0,0000 |
| 670 | 0,0874 | 0,0320 | 0,0000 |
| 680 | 0,0468 | 0,0170 | 0,0000 |
| 690 | 0,0227 | 0,0082 | 0,0000 |
| 700 | 0,0114 | 0,0041 | 0,0000 |
| 710 | 0,0058 | 0,0021 | 0,0000 |
| 720 | 0,0029 | 0,0010 | 0,0000 |
| 730 | 0,0014 | 0,0005 | 0,0000 |
| 740 | 0,0007 | 0,0002 (3) | 0,0000 |
| 750 | 0,0003 | 0,0001 | 0,0000 |
| 760 | 0,0002 | 0,0001 | 0,0000 |
| 770 | 0,0001 | 0,0000 | 0,0000 |
| 780 | 0,0000 | 0,0000 | 0,0000 |

λ nm

x (λ)

Formula

Formula

380

0,0014

0,0000

0,0065

390

0,0042

0,0001

0,0201

400

0,0143

0,0004

0,0679

410

0,0435

0,0012

0,2074

420

0,1344

0,0040

0,6456

430

0,2839

0,0116

1,3856

440

0,3483

0,0230

1,7471

450

0,3362

0,0380

1,7721

460

0,2908

0,0600

1,6692

470

0,1954

0,0910

1,2876

480

0,0956

0,1390

0,8130

490

0,0320

0,2080

0,4652

500

0,0049

0,3230

0,2720

510

0,0093

0,5030

0,1582

520

0,0633

0,7100

0,0782

530

0,1655

0,8620

0,0422

540

0,2904

0,9540

0,0203

550

0,4334

0,9950

0,0087

560

0,5945

0,9950

0,0039

570

0,7621

0,9520

0,0021

580

0,9163

0,8700

0,0017

590

1,0263

0,7570

0,0011

600

1,0622

0,6310

0,0008

610

1,0026

0,5030

0,0003

620

0,8544

0,3810

0,0002

630

0,6424

0,2650

0,0000

640

0,4479

0,1750

0,0000

650

0,2335

0,1070

0,0000

660

0,1649

0,0610

0,0000

670

0,0874

0,0320

0,0000

680

0,0468

0,0170

0,0000

690

0,0227

0,0082

0,0000

700

0,0114

0,0041

0,0000

710

0,0058

0,0021

0,0000

720

0,0029

0,0010

0,0000

730

0,0014

0,0005

0,0000

740

0,0007

0,0002 (3)

0,0000

750

0,0003

0,0001

0,0000

760

0,0002

0,0001

0,0000

770

0,0001

0,0000

0,0000

780

0,0000

0,0000

0,0000

Forklarende figur

Eksempel på anordning til måling af sfæriske spejles reflektansfaktor

Image

---

(1)  Definitioner hentet fra publikationen CEI 50 (45), International Electronical Vocabulary, Group 45, Lighting.

(2)  Tabellen er forkortet. Værdierne Formula er afrundet til fire cifre efter kommaet.

(3)  Ændret i 1966 (fra 3 til 2).

---

BILAG 6

FREMGANGSMÅDE VED MÅLING AF KRUMNINGSRADIUS »r« FOR ET SPEJLS REFLEKTERENDE OVERFLADE

1.   Målinger

1.1.   Apparatur

Det i figuren beskrevne »sfærometer« anvendes.

1.2.   Målepunkter

| 1.2.1. | Målingen af hovedkrumningsradierne skal gennemføres i tre punkter beliggende så nær som muligt ved 1/3, 1/2 og 2/3 af afstanden langs den bue på den reflekterende overflade, som findes i et plan parallelt med spejlets største dimension og går gennem dets centrum og på den bue, som er vinkelret på den sidstnævnte. |
| --- | --- |

1.2.1.

Målingen af hovedkrumningsradierne skal gennemføres i tre punkter beliggende så nær som muligt ved 1/3, 1/2 og 2/3 af afstanden langs den bue på den reflekterende overflade, som findes i et plan parallelt med spejlets største dimension og går gennem dets centrum og på den bue, som er vinkelret på den sidstnævnte.

| 1.2.2. | Hvis det på grund af spejlets størrelse er umuligt at foretage målinger i de retninger, der er er defineret i punkt 1.2.1, kan de tekniske tjenester, som er ansvarlige for prøvningen, foretage målinger i dette punkt i to retninger vinkelret på hinanden, der ligger så nær som muligt på de ovenfor foreskrevne. |
| --- | --- |

1.2.2.

Hvis det på grund af spejlets størrelse er umuligt at foretage målinger i de retninger, der er er defineret i punkt 1.2.1, kan de tekniske tjenester, som er ansvarlige for prøvningen, foretage målinger i dette punkt i to retninger vinkelret på hinanden, der ligger så nær som muligt på de ovenfor foreskrevne.

2.   Beregning af krumningsradius »r«

»r« i mm beregnes efter formlen:

Formula

Hvor rp1 er krumningsradius i første målepunkt rp2 krumningsradius i det andet og rp3 krumningsradius i det tredje.

| | |
| --- | --- |

Image

Image

---

BILAG 7

KONTROL AF PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

1.   DEFINITIONER

I dette bilag forstås ved:

»Type afbøjningssystem«: en given kombination af akser, drejepunkter og andre ledanordninger, der sikrer, at førerspejlet bøjer af i den pågældende anslagsretning.

2.   PRØVNINGER

Førerspejle skal underkastes følgende prøvninger:

2.1.   Reflekterende overflade

| 2.1.1. | Kontrol af den nominelle krumningsradius i henhold til forskrifterne i punkt 2 i bilag 6 til dette regulativ. |
| --- | --- |

2.1.1.

Kontrol af den nominelle krumningsradius i henhold til forskrifterne i punkt 2 i bilag 6 til dette regulativ.

| 2.1.2. | Måling af afvigelserne mellem krumningsradierne i henhold til forskrifterne i punkt 7.2.2 i dette regulativ. |
| --- | --- |

2.1.2.

Måling af afvigelserne mellem krumningsradierne i henhold til forskrifterne i punkt 7.2.2 i dette regulativ.

2.2.   Afbøjningssystem

Slagprøvning i henhold til forskrifterne i punkt 8.2 i dette regulativ.

3.   PRØVNINGSHYPPIGHED OG PRØVNINGSRESULTATER

3.1.   Kontrol af den nominelle kurveradius og måling af afvigelserne mellem krumningsradierne

| 3.1.1. | Hyppighed:
  Én prøvning hver tredje måned, pr. godkendelsesnummer, pr. nominel krumningsradius. |
| --- | --- |

3.1.1.

Hyppighed:

Én prøvning hver tredje måned, pr. godkendelsesnummer, pr. nominel krumningsradius.

| 3.1.2. | Resultater:
  Alle måleresultater skal registreres.
  Den maksimale værdiafvigelser, som er foreskrevet i punkt 7.2.2 i dette regulativ, skal være overholdt. |
| --- | --- |

3.1.2.

Resultater:

Alle måleresultater skal registreres.

Den maksimale værdiafvigelser, som er foreskrevet i punkt 7.2.2 i dette regulativ, skal være overholdt.

3.2.   Slagprøvning

| 3.2.1. | Hyppighed:
  Én prøvning hver tredje måned, pr. godkendelsesnummer, pr. type afbøjningssystem, pr. basiskonfiguration. |
| --- | --- |

3.2.1.

Hyppighed:

Én prøvning hver tredje måned, pr. godkendelsesnummer, pr. type afbøjningssystem, pr. basiskonfiguration.

| 3.2.2. | Resultater:
  Alle resultater skal registreres.
  Forskrifterne i punkt 8.4 i dette regulativ, skal være overholdt. |
| --- | --- |

3.2.2.

Resultater:

Alle resultater skal registreres.

Forskrifterne i punkt 8.4 i dette regulativ, skal være overholdt.

3.3.   Udtagelse af prøveeksemplarer

Ved udtagelsen af prøveeksemplarer skal der tages højde for den fremstillede mængde af hver type førerspejl.

---

| 13.7.2012 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 185/24 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2012

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 185/24

---

Kun de originale FN/ECE-tekster har retlig virkning i henhold til folkeretten. Dette regulativs nuværende status og ikrafttrædelsesdato bør kontrolleres i den seneste version af FN/ECE's statusdokument TRANS/WP.29/343/, der findes på adressen:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Regulativ nr. 90 fra De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) — Ensartede forskrifter for godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger og skiver og tromler til motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil

omfattende al gældende tekst frem til:

Ændringsserie 02 — Ikrafttrædelsesdato: 28. oktober 2011

INDHOLDSFORTEGNELSE

| 1. | Anvendelsesområde |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definitioner |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ansøgning om godkendelse |
| --- | --- |

3.

| 4. | Godkendelse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Forskrifter og prøvninger |
| --- | --- |

5.

| 6. | Emballering og mærkning |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ændringer og udvidelse af godkendelsen af udskiftningsdele |
| --- | --- |

7.

| 8. | Produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sanktioner i tilfælde af produktionens manglende overensstemmelse |
| --- | --- |

9.

| 10. | Endeligt ophør af produktionen |
| --- | --- |

10.

| 11. | Navne og adresser på de tekniske tjenester, der er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder |
| --- | --- |

11.

| 12. | Overgangsbestemmelser |
| --- | --- |

12.

BILAG

| Bilag 1A — | Meddelelse om godkendelse eller udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en udskiftningsbremsebelægningsenhed eller udskiftningstromlebremsebelægning i henhold til regulativ nr. 90 |
| --- | --- |

Bilag 1A —

| Bilag 1B — | Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller endeligt ophør af produktionen af en udskiftningsbremseskive eller en udskiftningsbremsetromle i henhold til regulativ nr. 90 |
| --- | --- |

Bilag 1B —

| Bilag 2. — | Udformning af typegodkendelsesmærke og godkendelsesdata |
| --- | --- |

Bilag 2. —

| Bilag 3. — | Forskrifter for udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse M1, M2 og N1 |
| --- | --- |

Bilag 3. —

| Bilag 4. — | Forskrifter for udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger til køretøjer i klasse N1, N2 og N3 |
| --- | --- |

Bilag 4. —

| Bilag 5. — | Forskrifter for udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse O1 og O2 |
| --- | --- |

Bilag 5. —

| Bilag 6. — | Forskrifter for udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger til køretøjer i klasse O3 og O4 |
| --- | --- |

Bilag 6. —

| Bilag 7. — | Forskrifter for udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse L |
| --- | --- |

Bilag 7. —

| Bilag 8. — | Tekniske forskrifter for udskiftningbremsebelægningsenheder beregnet til brug i separate parkeringsbremsesystemer, der er uafhængige af køretøjets driftsbremsesystem |
| --- | --- |

Bilag 8. —

| Bilag 9. — | Yderligere særlige procedurer vedrørende produktionens overensstemmelse |
| --- | --- |

Bilag 9. —

| Bilag 10. — | Illustrationer |
| --- | --- |

Bilag 10. —

| Bilag 11. — | Krav til udskiftningsbremseskiver eller udskiftningsbremsetromler til køretøjer i klasse M og N |
| --- | --- |

Bilag 11. —

| Bilag 12. — | Krav til udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler til køretøjer i klasse O |
| --- | --- |

Bilag 12. —

| Bilag 13. — | Model for prøvningsrapport vedrørende en udskiftningsbremseskive eller udskiftningsbremsetromle |
| --- | --- |

Bilag 13. —

1.   ANVENDELSESOMRÅDE

| 1.1. | Dette regulativ finder anvendelse på følgende udskiftningsdeles basale bremsefunktioner (1):






  1.1.1. | Udskiftningsbremsebelægningsenheder beregnet til brug i friktionsbremser, der udgør en del af et bremsesystem i køretøjer i klasse M, N, L og O, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 78. |
| --- | --- | --- |

1.1.

Dette regulativ finder anvendelse på følgende udskiftningsdeles basale bremsefunktioner (1):

1.1.1.

Udskiftningsbremsebelægningsenheder beregnet til brug i friktionsbremser, der udgør en del af et bremsesystem i køretøjer i klasse M, N, L og O, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 78.

| 1.1.2. | Udskiftningstromlebremsebelægninger beregnet til fastnitning på en bremsebakke til montering og brug i køretøjer i klasse M3, N2, N3, O3 eller O4, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13. |
| --- | --- |

1.1.2.

Udskiftningstromlebremsebelægninger beregnet til fastnitning på en bremsebakke til montering og brug i køretøjer i klasse M3, N2, N3, O3 eller O4, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13.

| 1.1.3. | Udskiftningsbremsebelægningsenheder anvendt til separate parkeringsbremsesystemer, der er uafhængige af køretøjets driftsbremsesystem, er kun underlagt de tekniske forskrifter i bilag 8 i dette regulativ. |
| --- | --- |

1.1.3.

Udskiftningsbremsebelægningsenheder anvendt til separate parkeringsbremsesystemer, der er uafhængige af køretøjets driftsbremsesystem, er kun underlagt de tekniske forskrifter i bilag 8 i dette regulativ.

| 1.1.4. | Udskiftningsbremsetromler og -skiver beregnet til brug i friktionsbremser, der udgør en del af et bremsesystem i køretøjer i klasse M, N og O, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 13-H. |
| --- | --- |

1.1.4.

Udskiftningsbremsetromler og -skiver beregnet til brug i friktionsbremser, der udgør en del af et bremsesystem i køretøjer i klasse M, N og O, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 13-H.

| 1.2. | Originale skivebremser og bremsetromler, som er monteret i forbindelse med fremstillingen af køretøjet, og originale udskiftningsskiver og -tromler, som er beregnet til service af køretøjet, er ikke omfattet af dette regulativ. |
| --- | --- |

1.2.

Originale skivebremser og bremsetromler, som er monteret i forbindelse med fremstillingen af køretøjet, og originale udskiftningsskiver og -tromler, som er beregnet til service af køretøjet, er ikke omfattet af dette regulativ.

| 1.3. | Dette regulativ finder ikke anvendelse på »specialdele« som defineret i punkt 2.3.4. |
| --- | --- |

1.3.

Dette regulativ finder ikke anvendelse på »specialdele« som defineret i punkt 2.3.4.

2.   DEFINITIONER

2.1.   Generelle definitioner

2.1.1.   »fabrikant«: den virksomhed, der kan påtage sig det tekniske ansvar for bremsebelægningsenheder, tromlebremsebelægninger eller tromlebremser og skiver og godtgøre, at den er i stand til at sikre produktionens overensstemmelse

2.1.2.   »udskiftningsdel«: enten en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, en type udskiftningstromlebremsebelægning, en udskiftningstromlebremsebelægning, en udskiftningsbremsetromle eller en udskiftningsbremseskive

2.1.3.   »original del«: enten en original bremsebelægning, en original bremsebelægningsenhed, en original tromlebremsebelægning, en original bremsetromle eller bremseskive.

2.2.   Definitioner vedrørende godkendelse af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, en type udskiftningstromlebremsebelægning eller en udskiftningstromlebremsebelægning

2.2.1.   »bremsesystem«: som defineret i regulativ nr. 13, punkt 2.3 eller regulativ nr. 13-H, punkt 2.3 eller regulativ nr. 78, punkt 2.5

2.2.2.   »friktionsbremse«: den del af bremsesystemet, hvori de kræfter, der skal modvirke køretøjets bevægelse, frembringes ved friktion mellem en bremsebelægning og en bremseskive eller bremsetromle, som bevæger sig i forhold til hinanden

2.2.3.   »bremsebelægningsenhed«: den komponent i en friktionsbremse, som ved tryk mod en tromle eller skive frembringer friktionskraften.

2.2.3.1.   »bremsebakkeenhed«: en bremsebelægningsenhed til en tromlebremse

2.2.3.1.1.   »bremsebakke«: den komponent i en bremsebakkeenhed, hvorpå bremsebelægningen er fastgjort

2.2.3.2.   »bremseklodsenhed«: en bremsebelægningsenhed til en skivebremse

2.2.3.2.1.   »bagplade«: den komponent i en bremseklodsenhed, hvorpå bremsebelægningen er fastgjort

2.2.3.3.   »bremsebelægning«: den komponent af en bremsebelægningsenhed, som består af friktionsmateriale i en sådan form og med sådanne mål, at den kan fastgøres på bremsebakken eller bagpladen

2.2.3.4.   »tromlebremsebelægning«: en bremsebelægning til en tromlebremse

2.2.3.5.   »friktionsmateriale«: det produkt, der fremkommer ved en bestemt kombination af materialer og processer, der tilsammen bestemmer bremsebelægningens egenskaber

2.2.4.   »type bremsebelægning«: en gruppe bremsebelægninger, hvis friktionsmaterialemæssige egenskaber er ens

2.2.5.   »type bremsebelægningsenhed«: en gruppe bremsebelægningsenheder, som er ens med hensyn til bremsebelægningstype, dimensioner og funktionsmæssige egenskaber

2.2.6.   »type tromlebremsebelægning«: bremsebelægningskomponenter til hjulsæt, som efter montering på bremsebakkerne er ens med hensyn til bremsebelægningstype, dimensioner og funktionsmæssige egenskaber

2.2.7.   »original bremsebelægning«: en type bremsebelægning, som er anført i køretøjets typegodkendelsesdokumentation, regulativ nr. 13, bilag 2, punkt 8.1.1, regulativ nr. 13-H, bilag 1, punkt 7.1 (2) eller regulativ nr. 78, bilag 1, punkt 5.4

2.2.8.   »original bremsebelægningsenhed«: en bremsebelægningsenhed, der modsvarer dataene i dokumentationen til køretøjstypegodkendelsen

2.2.9.   »udskiftningsbremsebelægningsenhed«: en bremsebelægningsenhed af en type, der er typegodkendt i henhold til dette regulativ som egnet til brug i stedet for en original bremsebelægningsenhed

2.2.10.   »original tromlebremsebelægning«: en tromlebremsebelægning, der modsvarer dataene i dokumentationen til køretøjstypegodkendelsen

2.2.11.   »udskiftningstromlebremsebelægning«: en tromlebremsebelægning af en type, der er typegodkendt i henhold til dette regulativ som egnet til brug i stedet for en original tromlebremsebelægning, når den er monteret på en bremsebakke

2.2.12.   »parkeringsbremsebelægningsenhed«: en bremseklodsenhed eller bremsebakkeenhed, der hører til et separat parkeringsbremsesystem, der er uafhængigt af driftsbremsesystemet.

2.3.   Definitioner vedrørende godkendelse af en udskiftningsbremsetromle eller udskiftningsbremseskive

2.3.1.   »original bremseskive/bremsetromle«:

| 2.3.1.1. | for så vidt angår med motorkøretøjer: en bremseskive/bremsetromle, der er omfattet af typegodkendelsen af køretøjets bremsesystem i henhold til regulativ nr. 13 eller 13-H |
| --- | --- |

2.3.1.1.

for så vidt angår med motorkøretøjer: en bremseskive/bremsetromle, der er omfattet af typegodkendelsen af køretøjets bremsesystem i henhold til regulativ nr. 13 eller 13-H

| 2.3.1.2. | for så vidt angår påhængskøretøjer:






  a) | en bremseskive/bremsetromle, der er omfattet typegodkendelse af køretøjets bremsesystem i henhold til regulativ nr. 13. |
| --- | --- | --- |

2.3.1.2.

for så vidt angår påhængskøretøjer:

a)

en bremseskive/bremsetromle, der er omfattet typegodkendelse af køretøjets bremsesystem i henhold til regulativ nr. 13.

| b) | en bremseskive/bremsetromle, som er en del af en bremse, for hvilken akselfabrikanten ejer en prøvningsrapport i henhold til bilag 11 til regulativ nr. 13 |
| --- | --- |

b)

en bremseskive/bremsetromle, som er en del af en bremse, for hvilken akselfabrikanten ejer en prøvningsrapport i henhold til bilag 11 til regulativ nr. 13

2.3.2.   »identifikationskode«: identificerer de bremseskiver eller bremsetromler, der er omfattet af godkendelsen af bremsesystemet i henhold til regulativ nr. 13 og 13-H.

Den indeholder som minimum fabrikantens handelsnavn eller varemærke samt et identifikationsnummer. Fabrikanten udleverer på anmodning af den tekniske tjeneste og/eller den godkendende myndighed de nødvendige oplysninger, som udgør forbindelsen mellem typegodkendelsen af bremsesystemet og den tilsvarende identifikationskode.

2.3.3.   Udskiftningsdele

2.3.3.1.   »originale udskiftningsbremseskiver og -bremsetromler«: originale bremseskiver/bremsetromler bestemt til vedligeholdelse af køretøjet og en identifikationskode som defineret i punkt 2.3.2 anbragt på en sådan måde, at den ikke kan slettes og er let læselig

2.3.3.2.   »identisk skivebremse«: en udskiftningsbremseskive, som kemisk og fysisk på enhver måde — med undtagelse af køretøjsfabrikantens mærke, som er fraværende — er identisk med den originale bremseskive

2.3.3.3.   »identisk bremsetromle«: en udskiftningsbremsetromle, som kemisk og fysisk på enhver måde — med undtagelse af køretøjsfabrikantens mærke, som er fraværende — er identisk med den originale bremsetromle

2.3.3.4.   »tilsvarende bremseskive«: en udskiftningsbremseskive, som er identisk med den originale bremseskive med hensyn til alle mål, geometriske egenskaber og grundlæggende konstruktion, og som også er af samme materialeundergruppe som den originale bremseskive som defineret i punkt 5.3.3.2

2.3.3.5.   »tilsvarende bremsetromle«: en udskiftningsbremsetromle, som er identisk med den originale bremsetromle med hensyn til alle mål, geometriske egenskaber og grundlæggende konstruktion, og som også er af samme materialeundergruppe som den originale bremsetromle som defineret i punkt 5.3.3.2

2.3.3.6.   »udskiftelig bremseskive«: en udskiftningsbremseskive, som har samme grænsefladedimensioner som den originale bremseskive, men som kan afvige fra den originale bremseskive med hensyn til konstruktion, materialesammensætning og mekaniske egenskaber

2.3.3.7.   »udskiftelig bremsetromle«: en udskiftningsbremsetromle, som har samme grænsefladedimensioner som den originale bremsetromle, men som kan afvige fra den originale bremsetromle med hensyn til konstruktion, materialesammensætning og mekaniske egenskaber

2.3.4.   »speciel bremseskive/bremsetromle«: en udskiftningsbremseskive/udskiftningsbremsetromle, der ikke er omfattet af punkt 2.3.1 til 2.3.3

2.3.5.   »funktionelle dimensioner«: alle de målinger, der er relevante med hensyn til installering og drift af bremsesystemets komponenter (jf. punkt 5.3.7.1 og bilag 10)

2.3.6.   »type bremseskive/bremsetromle«: bremseskiver eller -tromler med samme grundlæggende konstruktion og af samme materialegruppe i overensstemmelse med klassifikationskriterierne i punkt 5.3.5.1 eller 5.3.5.2

2.3.7.   »testgruppe«: type bremseskive/bremsetromle med samme egenskaber i henhold til punkt 5.3.6

2.3.8.   »variant«: individuel bremseskive/bremsetromle i en given testgruppe

2.3.9.   »materiale«: kemisk sammensætning og mekaniske egenskaber, jf. punkt 3.4.1.2

2.3.10.   »materialegruppe«: f.eks. gråt støbejern, stål, aluminium osv.

2.3.11.   »materialeundergruppe«: en af de undergrupper, der er defineret i punkt 5.3.3.2

2.3.12.   »minimumstykkelse«: når bremseskiven har nået en tykkelse, hvor udskiftning bliver nødvendig

2.3.13.   »maksimal indvendig diameter«: når bremsetromlen har nået en maksimal indvendig diameter, hvor udskiftning bliver nødvendig.

3.   ANSØGNING OM GODKENDELSE

3.1.   Ansøgning om godkendelse af en udskiftningsdel til en eller flere specifikke køretøjstyper skal indgives af fabrikanten af udskiftningsdelen eller dennes behørigt befuldmægtigede repræsentant.

3.2.   Indehaveren af en eller flere køretøjstypegodkendelser i henhold til regulativ nr. 13, nr. 13H eller nr. 78 kan indgive ansøgning om godkendelse af udskiftningsdele, der er i overensstemmelse med den type, der er registreret i køretøjets typegodkendelsesdokumentation.

3.3.   Hvis der er tale om en ansøgning vedrørende godkendelse af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, en type udskiftningstromlebremsebelægning eller en udskiftningstromlebremsebelægning:

| 3.3.1. | Ansøgningen skal bilægges en beskrivelse i tre eksemplarer af udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen med hensyn til de punkter, der er specificeret i bilag 1 til dette regulativ, samt følgende oplysninger:






  3.3.1.1. | diagrammer, der viser udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens funktionelle dimensioner |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Ansøgningen skal bilægges en beskrivelse i tre eksemplarer af udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen med hensyn til de punkter, der er specificeret i bilag 1 til dette regulativ, samt følgende oplysninger:

3.3.1.1.

diagrammer, der viser udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens funktionelle dimensioner

| 3.3.1.2. | en angivelse af udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens placering i det køretøj, som der ansøges om godkendelse til montering i. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

en angivelse af udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens placering i det køretøj, som der ansøges om godkendelse til montering i.

| 3.3.2. | Der skal stilles tilstrækkeligt mange prøveeksemplarer af bremsebelægningsenheder eller tromlebremsebelægninger af den type, der søges godkendt, til rådighed til udførelse af godkendelsesprøvningerne. |
| --- | --- |

3.3.2.

Der skal stilles tilstrækkeligt mange prøveeksemplarer af bremsebelægningsenheder eller tromlebremsebelægninger af den type, der søges godkendt, til rådighed til udførelse af godkendelsesprøvningerne.

| 3.3.3. | Ansøgeren skal efter aftale med den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne, stille egnede repræsentative køretøjer og/eller bremser til rådighed. |
| --- | --- |

3.3.3.

Ansøgeren skal efter aftale med den tekniske tjeneste, der er ansvarlig for udførelse af godkendelsesprøvningerne, stille egnede repræsentative køretøjer og/eller bremser til rådighed.

| 3.3.4. | Før der meddeles typegodkendelse, skal den godkendende myndighed efterprøve, at der foreligger tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.






  3.3.4.1. | Ansøgeren skal indsende værdier for friktionsegenskaber i henhold til bilag 9, del A, henholdsvis punkt 2.4.1 eller 3.4.1 i dette regulativ. |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

Før der meddeles typegodkendelse, skal den godkendende myndighed efterprøve, at der foreligger tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.

3.3.4.1.

Ansøgeren skal indsende værdier for friktionsegenskaber i henhold til bilag 9, del A, henholdsvis punkt 2.4.1 eller 3.4.1 i dette regulativ.

3.4.   Hvis der er tale om ansøgning om godkendelse af en udskiftningsbremsetromle eller udskiftningsbremseskive:

3.4.1.   Ansøgningen skal bilægges en beskrivelse i tre eksemplarer af udskiftningsbremsetromlen eller udskiftningsbremseskiven med hensyn til de punkter, der er specificeret i bilag 1B til dette regulativ, samt følgende oplysninger:

3.4.1.1.   tegning(er) af skiven eller tromlen, herunder størrelsen af de elementer, der er nævnt i punkt 5.3.7.1, sammen med tolerancer og eventuelle ledsagende tilbehør:

| a) | placering og art af mærkningen i henhold til punkt 6.2.2 — mål i mm |
| --- | --- |

a)

placering og art af mærkningen i henhold til punkt 6.2.2 — mål i mm

| b) | vægt i gram |
| --- | --- |

b)

vægt i gram

| c) | materiale |
| --- | --- |

c)

materiale

3.4.1.2.   komponentbeskrivelse

fabrikanten skal levere en komponentbeskrivelse, der mindst indeholder følgende oplysninger:

| a) | fabrikanten af den uforarbejdede del |
| --- | --- |

a)

fabrikanten af den uforarbejdede del

| b) | en beskrivelse af fremstillingsprocessen af den uforarbejdede del |
| --- | --- |

b)

en beskrivelse af fremstillingsprocessen af den uforarbejdede del

| c) | dokumentation for processens pålidelighed (f.eks. fri for revner og ruller, mål) |
| --- | --- |

c)

dokumentation for processens pålidelighed (f.eks. fri for revner og ruller, mål)

| d) | materialets sammensætning, specifikt:






  i) | kemisk sammensætning |
| --- | --- | --- |

d)

materialets sammensætning, specifikt:

i)

kemisk sammensætning

| ii) | mikrostruktur |
| --- | --- |

ii)

mikrostruktur

| iii) | mekaniske egenskaber






  a) | brinell-hårdhed i henhold til ISO 6506-1: 2005 |
| --- | --- | --- |

iii)

mekaniske egenskaber

a)

brinell-hårdhed i henhold til ISO 6506-1: 2005

| b) | brudstyrke i henhold til ISO 6892:1998 |
| --- | --- |

b)

brudstyrke i henhold til ISO 6892:1998

| e) | korrosion eller overfladebeskyttelse |
| --- | --- |

e)

korrosion eller overfladebeskyttelse

| f) | beskrivelse af afbalanceringsteknik, maksimalt tilladt balancefejl |
| --- | --- |

f)

beskrivelse af afbalanceringsteknik, maksimalt tilladt balancefejl

| g) | tilladt slidtageomfang (minimumstykkelse for bremseskiver eller maksimal indvendig diameter for bremsetromler). |
| --- | --- |

g)

tilladt slidtageomfang (minimumstykkelse for bremseskiver eller maksimal indvendig diameter for bremsetromler).

Ansøgeren skal forelægge oplysninger og specifikationer i bilag 9, del B, punkt 2.5, i dette regulativ.

3.4.2.   Produktionens overensstemmelse

Før der meddeles typegodkendelse, skal den godkendende myndighed efterprøve, at der foreligger tilfredsstillende ordninger til sikring af effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse.

3.4.2.1.   Ansøgeren skal forelægge dokumentation i henhold til bilag 9, del B, punkt 2, i dette regulativ.

3.4.3.   Prøvemængder og brug

3.4.3.1.   Et minimum af skive- eller tromleprøver af den konstruktion, der søges godkendt, skal leveres som vist i følgende tabel.

Tabellen viser også den anbefalede anvendelse af prøverne.

| Emne nr. | Kontrol/prøvning | Prøve nr. | Anmærkninger |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | |
| 1 | Geometrisk kontrol
  punkt 5.3.3.1, 5.3.4.1 | x | x | x | x | x | x | |
| 2 | Materialekontrol
  punkt 5.3.3.2, 5.3.4.2 | x | x | | | | | |
| 3 | Kontrol af afbalanceringsteknik
  Punkt 5.3.7.2 | | | x | x | x | x | |
| 4 | Kontrol af slidindikator
  Punkt 5.3.7.3 | | | x | x | x | x | |
| 5 | Integritetsprøvning — termisk udmattelse
  Punkt 4.1.1, 4.2.1 i bilag 11, 4.1.1, 4.2.1 i bilag 12 | | | | x | x | | |
| 6 | Integritetsprøvning — prøvning ved høj belastning
  Punkt 4.1.2, 4.2.2 i bilag 11 og punkt 4.1.2, 4.2.2 i bilag 12 | | | x | | | | |
| 7 | Ydelsesprøvning af driftsbremse i køretøj
  Punkt 2.2 i bilag 11 og punkt 2.2 i bilag 12 | | | | | | Par skiver | Enten for- eller bagaksel |
| 8 | Ydelsesprøvning af parkeringsbremse i køretøj
  Punkt 2.3 i bilag 11 og punkt 2.3 i bilag 12 | | | | | | Par skiver | Hvis relevant |
| 9 | Ydelsesprøvning af driftsbremse på dynamometer
  Punkt 3.3 i bilag 11 og punkt 3.3 i bilag 12 | | | | | | x | Alternativ til køretøjsprøvning |

Emne nr.

Kontrol/prøvning

Prøve nr.

Anmærkninger

1

2

3

4

5

6

1

Geometrisk kontrol

punkt 5.3.3.1, 5.3.4.1

x

x

x

x

x

x

2

Materialekontrol

punkt 5.3.3.2, 5.3.4.2

x

x

3

Kontrol af afbalanceringsteknik

Punkt 5.3.7.2

x

x

x

x

4

Kontrol af slidindikator

Punkt 5.3.7.3

x

x

x

x

5

Integritetsprøvning — termisk udmattelse

Punkt 4.1.1, 4.2.1 i bilag 11, 4.1.1, 4.2.1 i bilag 12

x

x

6

Integritetsprøvning — prøvning ved høj belastning

Punkt 4.1.2, 4.2.2 i bilag 11 og punkt 4.1.2, 4.2.2 i bilag 12

x

7

Ydelsesprøvning af driftsbremse i køretøj

Punkt 2.2 i bilag 11 og punkt 2.2 i bilag 12

Par skiver

Enten for- eller bagaksel

8

Ydelsesprøvning af parkeringsbremse i køretøj

Punkt 2.3 i bilag 11 og punkt 2.3 i bilag 12

Par skiver

Hvis relevant

9

Ydelsesprøvning af driftsbremse på dynamometer

Punkt 3.3 i bilag 11 og punkt 3.3 i bilag 12

x

Alternativ til køretøjsprøvning

3.4.3.2.   Hver skive og tromle, bortset fra dem, der er omfattet af geometrisk kontrol og materialekontrol, skal ledsages af et passende antal egnede bremsebelægningsenheder, der er godkendt efter regulativ nr. 13, 13-H eller 90.

3.4.3.3.   Hvis en sammenligning med den originale bremseskive eller -tromle er påkrævet, leveres originale bremsskiver eller originale bremsetromler til et akselsæt, alt efter hvad der er relevant.

3.4.3.4.   Hvis der ansøges om en tilsvarende udskiftningsskive/udskiftningstromle, leveres to originale skiver/tromler eller originale udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler med henblik på sammenligning af dimensioner og materiale.

3.4.3.5.   Hvis der ansøges om en udskiftelig udskiftningsskive/udskiftningstromle, leveres to originale skiver/tromler eller originale udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler med henblik på sammenligning af dimensioner.

4.   GODKENDELSE

| 4.1. | Hvis den udskiftningsdel, der søges godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende udskiftningsdel.






  4.1.1. | Hvis der er tale om udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse L med et kombineret bremsesystem i betydningen i punkt 2.9 i regulativ nr. 78, skal godkendelsen begrænses til en eller flere kombinationer af bremsebelægningsenheder på de af køretøjets aksler, der er blevet prøvet i henhold til bilag 7 i nærværende regulativ. |
| --- | --- | --- |

4.1.

Hvis den udskiftningsdel, der søges godkendt i henhold til dette regulativ, opfylder forskrifterne i punkt 5 nedenfor, meddeles der godkendelse for den pågældende udskiftningsdel.

4.1.1.

Hvis der er tale om udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse L med et kombineret bremsesystem i betydningen i punkt 2.9 i regulativ nr. 78, skal godkendelsen begrænses til en eller flere kombinationer af bremsebelægningsenheder på de af køretøjets aksler, der er blevet prøvet i henhold til bilag 7 i nærværende regulativ.

| 4.2. | Hver godkendt reservedel tildeles et godkendelsesnummer, der består af fire grupper af cifre:






  4.2.1. | De første to cifre (i øjeblikket 02 for regulativet, svarende til ændringsserie 02) angiver den serie ændringer med de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt. |
| --- | --- | --- |

4.2.

Hver godkendt reservedel tildeles et godkendelsesnummer, der består af fire grupper af cifre:

4.2.1.

De første to cifre (i øjeblikket 02 for regulativet, svarende til ændringsserie 02) angiver den serie ændringer med de seneste vigtige tekniske ændringer af regulativet på godkendelsens udstedelsestidspunkt.

| 4.2.2. | Følgende enkelte ciffer angiver udskiftningsdelens kategori således:






  A | Udskiftningsbremsebelægningsenhed |
| --- | --- | --- |
| B | Udskiftningstromlebremsebelægning |
| C | Udskiftningsbremseskive |
| D | Udskiftningsbremsetromle |

4.2.2.

Følgende enkelte ciffer angiver udskiftningsdelens kategori således:

A

Udskiftningsbremsebelægningsenhed

B

Udskiftningstromlebremsebelægning

C

Udskiftningsbremseskive

D

Udskiftningsbremsetromle

| 4.2.3. | De næste fire cifre angiver fabrikanten og typen af bremsebelægning, skive eller tromle.
  Et suffiks på fire cifre angiver:






  a) | Bremsebakke eller bagplade eller specifikke dimensioner, hvis der er tale om tromlebremsebelægninger. |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

De næste fire cifre angiver fabrikanten og typen af bremsebelægning, skive eller tromle.

Et suffiks på fire cifre angiver:

a)

Bremsebakke eller bagplade eller specifikke dimensioner, hvis der er tale om tromlebremsebelægninger.

| b) | Variant, hvis der er tale om en udskiftningsskive eller -tromle.

  Eksempel: |
| --- | --- |

b)

Variant, hvis der er tale om en udskiftningsskive eller -tromle.

Eksempel:

| 4.3. | Samme overenskomstpart må ikke tildele samme nummer til en anden udskiftningsdel. Samme typegodkendelsesnummer kan omfatte brug af den pågældende udskiftningsdel til en række forskellige køretøjstyper. |
| --- | --- |

4.3.

Samme overenskomstpart må ikke tildele samme nummer til en anden udskiftningsdel. Samme typegodkendelsesnummer kan omfatte brug af den pågældende udskiftningsdel til en række forskellige køretøjstyper.

| 4.4. | Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller om endeligt ophør af produktionen af en udskiftningsdel i henhold til dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

4.4.

Meddelelse om godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelse eller om endeligt ophør af produktionen af en udskiftningsdel i henhold til dette regulativ skal fremsendes til de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, ved hjælp af en formular, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

| 4.5. | Enhver udskiftningsdel, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted været påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:






  4.5.1. | en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3) |
| --- | --- | --- |

4.5.

Enhver udskiftningsdel, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal på et let synligt og let tilgængeligt sted været påført et internationalt godkendelsesmærke bestående af følgende:

4.5.1.

en cirkel, som omslutter bogstavet »E« efterfulgt af kendingsnummeret på den stat, som har meddelt godkendelse (3)

| 4.5.2. | nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.5.1. |
| --- | --- |

4.5.2.

nummeret på dette regulativ fulgt af bogstavet »R«, en bindestreg og typegodkendelsesnummeret til højre for cirklen, der er beskrevet i punkt 4.5.1.

| 4.6. | Det godkendelsesmærke, der er omhandlet i punkt 4.5 ovenfor, skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes. |
| --- | --- |

4.6.

Det godkendelsesmærke, der er omhandlet i punkt 4.5 ovenfor, skal være let læseligt og må ikke kunne fjernes.

| 4.7. | Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætningen af de godkendelsesmærker og godkendelsesdata, der er omhandlet ovenfor samt i punkt 6.5 nedenfor. |
| --- | --- |

4.7.

Bilag 2 til dette regulativ indeholder eksempler på sammensætningen af de godkendelsesmærker og godkendelsesdata, der er omhandlet ovenfor samt i punkt 6.5 nedenfor.

5.   FORSKRIFTER OG PRØVNINGER

5.1.   Generelle bestemmelser

En udskiftningsdel skal være konstrueret og fremstillet således, at den efter at have erstattet den originalmonterede del på et køretøj sikrer det pågældende køretøj en bremsevirkning, der svarer til den for køretøjstypen godkendte.

Særligt:

| a) | En udskiftningsdel til en køretøjstype, som er godkendt før regulativ nr. 13, ændringsserie 09, eller den oprindelige version af regulativ nr. 13-H eller regulativ nr. 78, ændringsserie 01, skal som minimum opfylde de relevante bestemmelser i ovennævnte regulativ |
| --- | --- |

a)

En udskiftningsdel til en køretøjstype, som er godkendt før regulativ nr. 13, ændringsserie 09, eller den oprindelige version af regulativ nr. 13-H eller regulativ nr. 78, ændringsserie 01, skal som minimum opfylde de relevante bestemmelser i ovennævnte regulativ

| b) | ydelsesegenskaberne for en udskiftningsdel skal svare til egenskaberne for den originale del, som den er beregnet til at erstatte |
| --- | --- |

b)

ydelsesegenskaberne for en udskiftningsdel skal svare til egenskaberne for den originale del, som den er beregnet til at erstatte

| c) | en udskiftningsdel skal have de fornødne mekaniske egenskaber |
| --- | --- |

c)

en udskiftningsdel skal have de fornødne mekaniske egenskaber

| d) | bremsebelægninger må ikke indeholde asbest |
| --- | --- |

d)

bremsebelægninger må ikke indeholde asbest

| e) | udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler skal udvise tilstrækkelig deformationsresistens ved temperaturpåvirkninger |
| --- | --- |

e)

udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler skal udvise tilstrækkelig deformationsresistens ved temperaturpåvirkninger

| f) | bremseskivens minimumstykkelse må ikke være mindre end den originale bremseskives minimumstykkelse som foreskrevet af køretøjsfabrikanten |
| --- | --- |

f)

bremseskivens minimumstykkelse må ikke være mindre end den originale bremseskives minimumstykkelse som foreskrevet af køretøjsfabrikanten

| g) | bremsetromlens maksimale tilladte indvendige diameter må ikke være større end den originale bremsetromles maksimale tilladelige indvendige diameter, som foreskrevet af køretøjsfabrikanten. |
| --- | --- |

g)

bremsetromlens maksimale tilladte indvendige diameter må ikke være større end den originale bremsetromles maksimale tilladelige indvendige diameter, som foreskrevet af køretøjsfabrikanten.

5.1.1.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger, der svarer til den type, der er specificeret i dokumentationen for en typegodkendelse af en køretøjstype i henhold til regulativ nr. 13 eller regulativ nr. 13H eller regulativ nr. 78, anses for at opfylde forskrifterne i punkt 5 i nærværende regulativ.

5.1.2.   Udskiftningsskiver og udskiftningstromler, der opfylder identifikationskoden anført i køretøjets typegodkendelsesdokumentation, jf. regulativ nr. 13 eller regulativ nr. 13-H, anses for at opfylde forskrifterne i punkt 5 i nærværende regulativ.

5.2.   Krav i forbindelse med godkendelse af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, en type udskiftningstromlebremsebelægning eller en udskiftningstromlebremsebelægning.

5.2.1.   Ydelseskrav

5.2.1.1.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse M1, M2 og N1

Mindst ét sæt udskiftningsbremsebelægningsenheder, der repræsenterer den type belægning, der skal udskiftes, skal monteres og prøves i mindst ét køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, der søges godkendt, i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 3 og skal opfylde kravene i dette bilag. Det eller de repræsentative køretøjer skal udvælges blandt de relevante køretøjer på grundlag af en analyse af mest ugunstige tilfælde (4). Hvad angår hastighedsfølsomhed og ækvivalent kold bremsevirkning benyttes en af de to metoder, der er beskrevet i bilag 3.

5.2.1.2.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger til køretøjer i klasse M3, N2 og N3

Mindst ét sæt udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger, der repræsenterer den type belægning, der skal udskiftes, skal monteres og afprøves i mindst ét køretøj eller én bremse, som er repræsentativ for den køretøjstype, der søges godkendt, efter forskrifterne i bilag 4 og ved anvendelse af en af de to metoder beskrevet i punkt 1 (køretøjsprøvning) eller i punkt 2 (inertidynamometerprøvning), og de skal opfylde kravene i dette bilag. Det eller de repræsentative køretøjer eller bremser skal udvælges blandt de relevante køretøjer og bremser på grundlag af en analyse af mest ugunstige tilfælde (4).

5.2.1.3.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse O1 og O2

Udskiftningsbremsebelægningsenheder prøves i henhold til forskrifterne i bilag 5 og skal opfylde kravene deri.

5.2.1.4.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger til køretøjer i klasse O3 og O4

Udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger prøves i henhold til forskrifterne i bilag 6 og skal opfylde kravene deri. Til disse prøvninger anvendes en af de tre metoder, der er beskrevet i punkt 3 i tillæg 2 til bilag 11 til regulativ nr. 13.

5.2.1.5.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse L

Mindst ét sæt udskiftningsbremsebelægningsenheder, der repræsenterer den type belægning, der skal udskiftes, skal monteres og prøves i mindst ét køretøj, som er repræsentativt for den køretøjstype, der søges godkendt, i overensstemmelse med forskrifterne i bilag 7 og skal opfylde kravene i dette bilag. Det eller de repræsentative køretøjer skal udvælges blandt de relevante køretøjer på grundlag af en analyse af mest ugunstige tilfælde (4).

5.2.2.   Mekaniske karakteristika

5.2.2.1.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse M1, M2, N1, O1, O2, og L

5.2.2.1.1.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, prøves for forskydningsstyrke efter enten ISO 6312:1981 eller ISO 6312:2001.

Forskydningsstyrken skal være mindst 250 N/cm2 for bremseklodsenheder og 100 N/cm2 for bremsebakkeenheder.

5.2.2.1.2.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, prøves for kompressibilitet efter enten ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 eller ISO 6310:2009.

Kompressibilitetsværdierne må ikke overstige 2 % ved omgivende temperatur og 5 % ved 400 °C for så vidt angår bremseklodsenheder, og 2 % ved omgivende temperatur og 5 % ved 200 °C for så vidt angår bremsebakkeenheder. Dette krav finder ikke anvendelse på bremsebelægninger til parkeringsbremser.

5.2.2.2.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger til køretøjer i klasse M3, N2, N3, O3 og O4

5.2.2.2.1.   Forskydningsstyrke

Denne prøvning finder kun anvendelse på bremseklodsenheder i skivebremser.

Udskiftningsbremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, prøves for forskydningsstyrke efter ISO 6312:1981 eller ISO 6312:2001. Bremsebelægningsenheder kan opdeles i to eller tre dele, så de passer til prøvningsapparaturets kapacitet.

Forskydningsstyrken skal mindst være 250 N/cm2.

5.2.2.2.2.   Kompressibilitet

Udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger af den type, der søges godkendt, prøves for kompressibilitet efter enten ISO 6310:1981, ISO 6310:2001 eller ISO 6310:2009. Der kan anvendes flade prøveemner i overensstemmelse med type I-prøveemne.

Kompressibilitetsværdierne må ikke overstige 2 % ved omgivende temperatur og 5 % ved 400 °C for så vidt angår bremseklodsenheder, og 2 % ved omgivende temperatur og 5 % ved 200 °C for så vidt angår bremsebakkeenheder og tromlebremsebelægninger.

5.2.2.2.3.   Materialets hårdhed (5)

Dette krav gælder for tromlebremsebelægningsenheder og tromlebremsebelægninger.

Udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger af den type, der søges godkendt, prøves for hårdhed efter ISO 2039-2:1987.

Hårdhedstallet for friktionsmaterialet ved friktionsfladen skal være gennemsnitsværdien for fem bremsebelægninger udtaget fra forskellige produktionsbatcher (hvis disse foreligger) opnået ved at foretage fem målinger på forskellige steder på hver bremsebelægning.

5.3.   Tekniske forskrifter vedrørende godkendelse af en udskiftningsbremsetromle eller udskiftningsbremseskive.

Alle udskiftningsdele skal inddeles i fire grupper:

| a) | original udskiftningsskive/udskiftningstromle |
| --- | --- |

a)

original udskiftningsskive/udskiftningstromle

| b) | identisk bremseskive/bremsetromle |
| --- | --- |

b)

identisk bremseskive/bremsetromle

| c) | tilsvarende skive/tromle |
| --- | --- |

c)

tilsvarende skive/tromle

| d) | udskiftelig tromle/skive. |
| --- | --- |

d)

udskiftelig tromle/skive.

Afhængigt af, hvilken gruppe den tilhører, skal udskiftningsbremseskiven eller udskiftningsbremsetromlen bestå følgende prøvninger:

| | Ydelsesprøvninger i henhold til regulativ nr. 13/13-H (type 0, I, II osv.) | Sammenligningsprøvning med original udskiftningsdels dynamiske friktionsegenskaber | Integritetsprøvninger (høj belastning og termisk udmattelse) |
| --- | --- | --- | --- |
| Originale udskiftningsdele | Nej | Nej | Nej |
| Identisk del | Nej | Nej | Nej |
| Tilsvarende del | Nej | Nej | Prøvning på dynamometer |
| Udskiftelige del | Køretøjsprøvning eller alternativt dynamometerprøvning | Køretøjsprøvning eller alternativt dynamometerprøvning | Prøvning på dynamometer |

Ydelsesprøvninger i henhold til regulativ nr. 13/13-H (type 0, I, II osv.)

Sammenligningsprøvning med original udskiftningsdels dynamiske friktionsegenskaber

Integritetsprøvninger (høj belastning og termisk udmattelse)

Originale udskiftningsdele

Nej

Nej

Nej

Identisk del

Nej

Nej

Nej

Tilsvarende del

Nej

Nej

Prøvning på dynamometer

Udskiftelige del

Køretøjsprøvning eller alternativt dynamometerprøvning

Køretøjsprøvning eller alternativt dynamometerprøvning

Prøvning på dynamometer

Prøvningskravene for bremseskiver og -tromler for køretøjer i klasse M og N er nærmere anført i bilag 11.

Prøvningskravene for bremseskiver og -tromler for køretøjer i klasse O er nærmere anført i bilag 12.

5.3.1.   Originale udskiftningsskiver/udskiftningstromler

5.3.1.1.   Originale udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler falder uden for dette regulativs anvendelsesområde, forudsat de er forsynet med en identifikationskode som defineret i punkt 2.3.2 anbragt på en sådan måde, at den ikke kan slettes og er let læselig.

5.3.2.   Identiske bremseskiver/bremsetromler

5.3.2.1.   Ansøgeren skal over for den godkendende myndighed påvise, at han leverer bremseskiverne eller -tromlerne til køretøjsfabrikanten som originaludstyr til de køretøjer/aksler/bremser, der er nævnt i bilag I B, punkt 4. Blandt andet skal bremseskiverne eller -tromlerne være fremstillet efter samme produktions- og kvalitetssikringssystemer og på samme betingelser som for de originale dele i henhold til punkt 2.3.1.

5.3.2.2.   Eftersom de identiske bremseskiver/-tromler opfylder samme krav som den originale del, foreskrives ingen prøvningskrav.

5.3.3.   Tilsvarende udskiftningsskiver eller -tromler

5.3.3.1.   Geometriske krav

Bremseskiverne eller -tromlerne skal med hensyn til alle dimensioner, geometriske egenskaber og grundlæggende konstruktion være identiske med de originale bremseskiver eller -tromler.

5.3.3.1.1.   For skiver skal følgende maksimale værdier være opfyldt:

| | M1, N1, O1, O2 | M2, M3, N2, N3, O3, O4 |
| --- | --- | --- |
| Tykkelsesvariation | 0,015 mm | 0,030 mm |
| Kæbetykkelsesvariation (kun for ventileret skive) | 1,5 mm | 2,0 mm |
| Sideværts slør i friktionsoverflade | 0,050 mm (6) | 0,15 mm (6) |
| Tolerance, boring | H9 | H9 |
| »top hat«-parallelitet | 0,100 mm | 0,100 mm |
| Tolerance, overfladens planhed | 0,050 mm | 0,050 mm |
| Friktionsoverfladens ruhed (7) | 3,2 μm | 3,2 μm |

M1, N1, O1, O2

M2, M3, N2, N3, O3, O4

Tykkelsesvariation

0,015 mm

0,030 mm

Kæbetykkelsesvariation (kun for ventileret skive)

1,5 mm

2,0 mm

Sideværts slør i friktionsoverflade

0,050 mm (6)

0,15 mm (6)

Tolerance, boring

H9

H9

»top hat«-parallelitet

0,100 mm

0,100 mm

Tolerance, overfladens planhed

0,050 mm

0,050 mm

Friktionsoverfladens ruhed (7)

3,2 μm

3,2 μm

5.3.3.1.2.   For tromler skal følgende maksimale værdier skal være opfyldt:

| | M1, N1, O1, O2 | M2, M3, N2, N3, O3, O4 |
| --- | --- | --- |
| Radialt slør i friktionsoverflade | 0,050 mm | 0,100 mm |
| Tolerance, boring | H9 | H9 |
| Ovalitet | 0,040 mm | 0,150 mm |
| Tolerance, overfladens planhed | 0,050 mm | 0,050 mm |
| Friktionsoverfladens ruhed (8) | 3,5 μm | 3,5 μm |

M1, N1, O1, O2

M2, M3, N2, N3, O3, O4

Radialt slør i friktionsoverflade

0,050 mm

0,100 mm

Tolerance, boring

H9

H9

Ovalitet

0,040 mm

0,150 mm

Tolerance, overfladens planhed

0,050 mm

0,050 mm

Friktionsoverfladens ruhed (8)

3,5 μm

3,5 μm

5.3.3.2.   Materialekrav og metallurgiske krav

For at kunne anses for at være »tilsvarende« skal udskiftningsbremseskiven eller –tromlen være fra samme materialeundergruppe som den originale bremseskive eller tromle. Der er defineret fire originale materialeundergrupper.

| | Prøvnings- standard | Undergruppe 1
  Støbejernsbase
  DIN EN 1561
  EN-GJL-200 | Undergruppe 2
  Højkarboniseret base
  EN-GJL-150 | Undergruppe 3
  Højkarboniseret, legeret | Undergruppe 4
  Højkarboniseret ulegeret |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulstofindhold
  (i %) | | 3,20-3,60 | 3,60-3,90 | 3,55-3,90 | 3,60-3,90 |
| Siliciumindhold
  (i %) | | 1,70-2,30 | 1,60-2,20 | 1,60-2,20 | 1,60-2,20 |
| Manganindhold
  (%) | | Min. 0,40 | Min. 0,40 | Min. 0,40 | Min. 0,40 |
| Chromindhold
  (%) | | Maks. 0,35 | Maks. 0,35 | 0,30-0,60 | Maks. 0,25 |
| Kobberindhold
  (i %) | | — | 0,30-0,70 | 0,30-0,70 | Maks. 0,40 |
| Hårdhed HBW | ISO 6506-1:2005 | 190-248 | 160-210 | 180-230 | 160-200 |
| Trækstyrke
  (N/mm2) | ISO 6892:1998 | Min. 220 | Min. 160 | Min. 170 | Min. 150 |

Prøvnings- standard

Undergruppe 1

Støbejernsbase

DIN EN 1561

EN-GJL-200

Undergruppe 2

Højkarboniseret base

EN-GJL-150

Undergruppe 3

Højkarboniseret, legeret

Undergruppe 4

Højkarboniseret ulegeret

Kulstofindhold

(i %)

3,20-3,60

3,60-3,90

3,55-3,90

3,60-3,90

Siliciumindhold

(i %)

1,70-2,30

1,60-2,20

1,60-2,20

1,60-2,20

Manganindhold

(%)

Min. 0,40

Min. 0,40

Min. 0,40

Min. 0,40

Chromindhold

(%)

Maks. 0,35

Maks. 0,35

0,30-0,60

Maks. 0,25

Kobberindhold

(i %)

—

0,30-0,70

0,30-0,70

Maks. 0,40

Hårdhed HBW

ISO 6506-1:2005

190-248

160-210

180-230

160-200

Trækstyrke

(N/mm2)

ISO 6892:1998

Min. 220

Min. 160

Min. 170

Min. 150

5.3.3.3.   Ydelseskrav

Delen skal bestå integritetsprøvningerne for høj belastning i henhold til bilag 11 og 12.

5.3.4.   Udskiftelige skiver eller tromler

5.3.4.1.   Geometriske krav

Som punkt 5.3.3.1.1 og 5.3.3.1.2 plus samme grænsefladedimensioner.

En udskiftelig skive eller tromle kan afvige fra den originale del inden for konstruktionselementer som:

| a) | ventilationsgeometri og -type (for ventilerede skiver) |
| --- | --- |

a)

ventilationsgeometri og -type (for ventilerede skiver)

| b) | integreret eller sammensat skive eller tromle |
| --- | --- |

b)

integreret eller sammensat skive eller tromle

| c) | overfladefinish (f.eks. huller, riller osv.). |
| --- | --- |

c)

overfladefinish (f.eks. huller, riller osv.).

5.3.4.2.   Ydelseskrav

Delen skal opfylde følgende ydelsesprøvninger i henhold til bilag 11 og 12:

| a) | Ydelsesprøvning i henhold til regulativ nr. 13 eller 13-H |
| --- | --- |

a)

Ydelsesprøvning i henhold til regulativ nr. 13 eller 13-H

| b) | sammenligningsprøvning med den originale udskiftningsdels dynamiske friktionsegenskaber |
| --- | --- |

b)

sammenligningsprøvning med den originale udskiftningsdels dynamiske friktionsegenskaber

| c) | integritetsprøvninger af høj belastning og termisk udmattelse. |
| --- | --- |

c)

integritetsprøvninger af høj belastning og termisk udmattelse.

5.3.5.   Type

Bremseskiver eller -tromler, der ikke afviger med hensyn til de vigtigste egenskaber som angivet neden for, betragtes som én type i én rapport eller godkendelse:

5.3.5.1.   typekriterier for bremseskiver

5.3.5.1.1.   grundlæggende konstruktion

| a) | med eller uden ventilation (f.eks. massiv, ventileret) |
| --- | --- |

a)

med eller uden ventilation (f.eks. massiv, ventileret)

| b) | ventilationens udformning |
| --- | --- |

b)

ventilationens udformning

| c) | overflade (f.eks. med eller uden riller eller huller) |
| --- | --- |

c)

overflade (f.eks. med eller uden riller eller huller)

| d) | nav (med eller uden integreret parkeringsbremsetromle) |
| --- | --- |

d)

nav (med eller uden integreret parkeringsbremsetromle)

| e) | montering (stiv, halvflydende, flydende osv.) |
| --- | --- |

e)

montering (stiv, halvflydende, flydende osv.)

| f) | »hat« (med eller uden integreret parkeringsbremsetromle). |
| --- | --- |

f)

»hat« (med eller uden integreret parkeringsbremsetromle).

5.3.5.1.2.   materialegruppe

alle materialegrupper (herunder deres respektive undergrupper) betragtes som en særskilt type

5.3.5.1.2.1.   støbejern

5.3.5.1.2.2.   stål

5.3.5.1.2.3.   kompositmaterialer

5.3.5.1.2.4.   konstruktion af flere materialer.

5.3.5.2.   Typekriterier for bremsetromler

| a) | materialegruppe (f.eks. stål, støbejern, kompositmateriale) |
| --- | --- |

a)

materialegruppe (f.eks. stål, støbejern, kompositmateriale)

| b) | nav (med/uden) |
| --- | --- |

b)

nav (med/uden)

| c) | kompositkonstruktion. |
| --- | --- |

c)

kompositkonstruktion.

5.3.6.   Testgruppekriterier (inden for samme type)

Der er kun muligt at foretage prøvning i testgrupper for udskiftelige dele, hvis forbindelsen mellem monteringsområdet og skivens friktionsoverflader har samme generelle form.

Fra hver af de testgrupper, der er nævnt nedenfor, skal mindst én variant underkastes de relevante prøvninger, som er fastsat i bilag 10, 11 eller 12. Den variant, der vælges fra en testgruppe med henblik på prøvning af udskiftningsdelen, skal være den, som har den højeste andel kinetisk energi i forhold til dens direkte tilsvarende udskiftningsdels masse:

Formula

Hvor:

| vmax, i | den konstruktivt bestemte maksimale hastighed for det køretøj, som en udskiftningsdel er monteret i (for påhængskøretøjer Vmax, formodes i at være mindst 80 km/h) |
| --- | --- |
| m | prøvningsmasse som defineret i bilag 11, punkt 3.2.1.2 og bilag 12, punkt 3.2.1.2 |
| mudskiftningsdel, i | udskiftningsdelens masse for den tilsvarende køretøj. |

vmax, i

den konstruktivt bestemte maksimale hastighed for det køretøj, som en udskiftningsdel er monteret i (for påhængskøretøjer Vmax, formodes i at være mindst 80 km/h)

m

prøvningsmasse som defineret i bilag 11, punkt 3.2.1.2 og bilag 12, punkt 3.2.1.2

mudskiftningsdel, i

udskiftningsdelens masse for den tilsvarende køretøj.

5.3.6.1.   Udskiftningsbremseskiver

5.3.6.1.1.   Kriterier for sammensætning af testgrupper vedrørende udskiftningsbremseskiver i køretøjer i klasse M1, M2, N1, N2, O1 og O2

5.3.6.1.1.1.   Testgruppe vedrørende de prøvninger, der er omhandlet i punkt 1 til 4 i bilag 11 eller bilag 12

Denne testgruppe omfatter alle bremseskiver, hvis udvendige diameter ikke varierer mere end 6 mm og skivens tykkelse højst 4 mm.

5.3.6.1.1.2.   Hvis der er tale om forskellige materialer inden for en materialegruppe, fremlægges dokumentation for, at kravene i bilag 11 eller 12 er opfyldt for hvert enkelt materiale.

5.3.6.1.2.   Kriterier for sammensætning af testgrupper vedrørende udskiftningsbremseskiver i køretøjer i klasse M3, N3, O3 og O4

5.3.6.1.2.1.   Testgruppe vedrørende de prøvninger, der er omhandlet i punkt 1 til 4 i bilag 11 eller bilag 12

Denne testgruppe omfatter alle bremseskiver, hvis udvendige diameter ikke varierer mere end 10 mm og skivens tykkelse højst 4 mm.

5.3.6.1.2.2.   Hvis der er tale om forskellige materialer inden for en materialegruppe, fremlægges dokumentation for, at kravene i bilag 11 eller 12 er opfyldt for hvert enkelt materiale.

5.3.6.2.   Udskiftningsbremsetromler

5.3.6.2.1.   Kriterier for sammensætning af testgrupper vedrørende udskiftningsbremsetromler i køretøjer i klasse M1, M2, N1, N2, O1 og O2

5.3.6.2.1.1.   Testgruppe vedrørende de prøvninger, der er omhandlet i punkt 1 til 4 i bilag 11 eller bilag 12

Denne testgruppe omfatter alle bremsetromler, hvor tromlens indvendige diameter ikke varierer mere end 30 mm og mere end 10 mm hvad angår bremsebakkens bredde.

5.3.6.2.1.2.   Hvis der er tale om forskellige materialer inden for en materialegruppe, fremlægges dokumentation for, at kravene i bilag 11 eller 12 er opfyldt for hvert enkelt materiale.

5.3.6.2.2.   Kriterier for sammensætning af testgrupper vedrørende udskiftningsbremsetromler i køretøjer i klasse M3, N3, O3 og O4

5.3.6.2.2.1.   Testgruppe vedrørende de prøvninger, der er omhandlet i punkt 1 til 4 i bilag 11 eller bilag 12

Denne testgruppe omfatter alle bremsetromler, hvor tromlens indvendige diameter ikke varierer mere end 10 % (i forhold til den laveste værdi) og mere end 40 mm hvad angår bremsebakkens bredde.

5.3.6.2.2.2.   Hvis der er tale om forskellige materialer inden for en materialegruppe, fremlægges dokumentation for, at kravene i bilag 11 eller 12 er opfyldt for hvert enkelt materiale.

5.3.7.   Vurderingens omfang med hensyn til udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler.

5.3.7.1.   Geometrisk kontrol

Sammenlignet med originale dele skal udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler kontrolleres efter følgende relevante egenskaber (se også bilag 10):

| a) | tromlediameter/skivediameter, herunder friktionsfladens diameter (hvis der er tale om en skivebremser med integreret parkeringsbremsetromle, kontrolleres begge diametre) |
| --- | --- |

a)

tromlediameter/skivediameter, herunder friktionsfladens diameter (hvis der er tale om en skivebremser med integreret parkeringsbremsetromle, kontrolleres begge diametre)

| b) | skivetykkelse (oprindelige dimensioner og mindste tilladte slidindikator) — monteringsflade mod ekstern friktionsflade |
| --- | --- |

b)

skivetykkelse (oprindelige dimensioner og mindste tilladte slidindikator) — monteringsflade mod ekstern friktionsflade

| c) | monteringsflangens tykkelse |
| --- | --- |

c)

monteringsflangens tykkelse

| d) | PCD (Pitch Circle Diameter) for fastgørelseshuller/fastgørelsesbolte |
| --- | --- |

d)

PCD (Pitch Circle Diameter) for fastgørelseshuller/fastgørelsesbolte

| e) | antal fastgørelseshuller/fastgørelsesbolte |
| --- | --- |

e)

antal fastgørelseshuller/fastgørelsesbolte

| f) | monteringsflangens diameter |
| --- | --- |

f)

monteringsflangens diameter

| g) | Centreringstype (f.eks. central muffer eller monteringsbolte) |
| --- | --- |

g)

Centreringstype (f.eks. central muffer eller monteringsbolte)

| h) | For bremseskiver med integrerede parkeringsbremsetromler: bredden af friktionsområdet og eventuelle varmekompensationsriller |
| --- | --- |

h)

For bremseskiver med integrerede parkeringsbremsetromler: bredden af friktionsområdet og eventuelle varmekompensationsriller

| i) | For ventilerede bremseskiver gælder desuden:






  i) | ventilationstype (intern/ekstern) |
| --- | --- | --- |

i)

For ventilerede bremseskiver gælder desuden:

i)

ventilationstype (intern/ekstern)

| ii) | antal riller og ribber |
| --- | --- |

ii)

antal riller og ribber

| iii) | ventilationskanalens dimensioner. |
| --- | --- |

iii)

ventilationskanalens dimensioner.

5.3.7.2.   Afbalanceringsteknik

Afbalanceringsteknik i forbindelse med udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler skal svare til den, som anvendes på den originale del, der udskiftes.

5.3.7.3.   Vurdering af slitage på friktionsoverfladerne

Vurderingen skal være i overensstemmelse med fabrikantens fremstillingskriterier

5.3.7.4.   Prøvninger

Hver testgruppe (jf. 5.3.6) inden for en bestemt type udskiftningsbremseskive/udskiftningsbremsetromle (jf. 3.3.2) skal prøves af den tekniske tjeneste.

5.3.8.   Prøvningsrapport

Der udfærdiges en prøvningsrapport, der som minimum indeholder de punkter, som er specificeret i bilag 13 til dette regulativ.

6.   EMBALLERING OG MÆRKNING

6.1.   Krav til emballering og mærkning i forbindelse med en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, en type udskiftningstromlebremsebelægning eller en udskiftningstromlebremsebelægning.

| 6.1.1. | Udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger, der er i overensstemmelse med en type, der er godkendt ifølge dette regulativ, skal markedsføres i akselsæt. |
| --- | --- |

6.1.1.

Udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger, der er i overensstemmelse med en type, der er godkendt ifølge dette regulativ, skal markedsføres i akselsæt.

| 6.1.2. | Hvert akselsæt skal være i en forseglet emballage, der er sådan udformet, at det kan ses, om den allerede har været åbnet. |
| --- | --- |

6.1.2.

Hvert akselsæt skal være i en forseglet emballage, der er sådan udformet, at det kan ses, om den allerede har været åbnet.

| 6.1.3. | På hver emballage skal der være følgende oplysninger:






  6.1.3.1. | antallet af udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger i emballagen |
| --- | --- | --- |

6.1.3.

På hver emballage skal der være følgende oplysninger:

6.1.3.1.

antallet af udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger i emballagen

| 6.1.3.2. | fabrikantens navn eller varemærke |
| --- | --- |

6.1.3.2.

fabrikantens navn eller varemærke

| 6.1.3.3. | udskiftningsbremsebelægningsenhedernes eller udskiftningstromlebremsebelægningernes fabrikat og type |
| --- | --- |

6.1.3.3.

udskiftningsbremsebelægningsenhedernes eller udskiftningstromlebremsebelægningernes fabrikat og type

| 6.1.3.4. | de køretøjer/aksler/bremser, indholdet er godkendt til |
| --- | --- |

6.1.3.4.

de køretøjer/aksler/bremser, indholdet er godkendt til

| 6.1.3.5. | godkendelsesmærket. |
| --- | --- |

6.1.3.5.

godkendelsesmærket.

| 6.1.4. | Hver emballage skal indeholde monteringsanvisninger på et officielt ECE-sprog samt en tilsvarende tekst på det sprog, der tales i det land, hvor den sælges:






  6.1.4.1. | hvori supplerende dele nævnes specifikt |
| --- | --- | --- |

6.1.4.

Hver emballage skal indeholde monteringsanvisninger på et officielt ECE-sprog samt en tilsvarende tekst på det sprog, der tales i det land, hvor den sælges:

6.1.4.1.

hvori supplerende dele nævnes specifikt

| 6.1.4.2. | hvori det angives, at udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger bør udskiftes akselvis |
| --- | --- |

6.1.4.2.

hvori det angives, at udskiftningsbremsebelægningsenheder og udskiftningstromlebremsebelægninger bør udskiftes akselvis

| 6.1.4.3. | hvori der, hvis der er tale om udskiftningstromlebremsebelægninger, generelt gøres opmærksom på følgende punkter: | at bremsebakkeplatform, anslagsstykke og drejeled skal være intakte |
| --- | --- | --- |

6.1.4.3.

hvori der, hvis der er tale om udskiftningstromlebremsebelægninger, generelt gøres opmærksom på følgende punkter:

at bremsebakkeplatform, anslagsstykke og drejeled skal være intakte

| | at bremsebakken ikke må være forvredet, deformeret eller tæret |
| --- | --- |

at bremsebakken ikke må være forvredet, deformeret eller tæret

| | hvilken type og størrelse af nitter der skal anvendes |
| --- | --- |

hvilken type og størrelse af nitter der skal anvendes

| | hvilket nitteværktøj og hvilken kraft der skal anvendes. |
| --- | --- |

hvilket nitteværktøj og hvilken kraft der skal anvendes.

| 6.1.4.4. | Hvis der er tale om kombinerede bremsesystemer i henhold til punkt 2.9 i regulativ nr. 78, angives desuden den/de godkendte bremsebelægningskombinationer. |
| --- | --- |

6.1.4.4.

Hvis der er tale om kombinerede bremsesystemer i henhold til punkt 2.9 i regulativ nr. 78, angives desuden den/de godkendte bremsebelægningskombinationer.

| 6.1.5. | Hver enkelt udskiftningsbremsebelægningsenhed eller udskiftningstromlebremsebelægning skal være varigt forsynet med følgende sæt godkendelsesoplysninger:






  6.1.5.1. | godkendelsesmærket. |
| --- | --- | --- |

6.1.5.

Hver enkelt udskiftningsbremsebelægningsenhed eller udskiftningstromlebremsebelægning skal være varigt forsynet med følgende sæt godkendelsesoplysninger:

6.1.5.1.

godkendelsesmærket.

| 6.1.5.2. | produktionstidspunkt, mindst måned og år, eller batch-nummer |
| --- | --- |

6.1.5.2.

produktionstidspunkt, mindst måned og år, eller batch-nummer

| 6.1.5.3. | bremsebelægningens fabrikat og type |
| --- | --- |

6.1.5.3.

bremsebelægningens fabrikat og type

6.2.   Emballerings- og mærkningskrav for udskiftningsbremseskiver eller udskiftningsbremsetromler

6.2.1.   Alle enheder, der sælges, skal mindst være forsynet med følgende oplysninger:

| 6.2.1.1. | komponentnummer |
| --- | --- |

6.2.1.1.

komponentnummer

| 6.2.1.2. | I tilfælde af motorkøretøjer:
  Mærke, type og handelsbetegnelse for køretøjet og for den aksel, der er bestemt til montering, samt fremstillingsperiode for køretøjet; hvis fremstillingsperioden ikke er umiddelbart tilgængelig, kan der henvises til den originale komponentnummer/identifikationskode. |
| --- | --- |

6.2.1.2.

I tilfælde af motorkøretøjer:

Mærke, type og handelsbetegnelse for køretøjet og for den aksel, der er bestemt til montering, samt fremstillingsperiode for køretøjet; hvis fremstillingsperioden ikke er umiddelbart tilgængelig, kan der henvises til den originale komponentnummer/identifikationskode.

| 6.2.1.3. | For påhængskøretøjer anføres en henvisning til komponentnummeret/identifikationskoden for den originale del. |
| --- | --- |

6.2.1.3.

For påhængskøretøjer anføres en henvisning til komponentnummeret/identifikationskoden for den originale del.

| 6.2.1.4. | Hver emballage skal indeholde monteringsanvisninger på det sprog, der tales i det land, hvor delen sælges:






  6.2.1.4.1. | hvori tilhørende dele nævnes specifikt |
| --- | --- | --- |

6.2.1.4.

Hver emballage skal indeholde monteringsanvisninger på det sprog, der tales i det land, hvor delen sælges:

6.2.1.4.1.

hvori tilhørende dele nævnes specifikt

| 6.2.1.4.2. | hvori det erklæres, at udskiftningsbremseskiver og -tromler bør udskiftes akselvis. |
| --- | --- |

6.2.1.4.2.

hvori det erklæres, at udskiftningsbremseskiver og -tromler bør udskiftes akselvis.

6.2.2.   Mærkning

Hver bremseskive/bremsetromle, der er godkendt i overensstemmelse med dette regulativ, skal være forsynet med blivende mærkning, som omfatter:

| 6.2.2.1. | fabrikantens navn eller varemærke |
| --- | --- |

6.2.2.1.

fabrikantens navn eller varemærke

| 6.2.2.2. | godkendelsesnummeret |
| --- | --- |

6.2.2.2.

godkendelsesnummeret

| 6.2.2.3. | en angivelse, som sikrer produktionsprocessens sporbarhed (f.eks. dato, batchnummer, oprindelseskode) |
| --- | --- |

6.2.2.3.

en angivelse, som sikrer produktionsprocessens sporbarhed (f.eks. dato, batchnummer, oprindelseskode)

| 6.2.2.4. | bremseskivens minimumstykkelse eller bremsetromlens maksimalt tilladelige indvendige diameter. |
| --- | --- |

6.2.2.4.

bremseskivens minimumstykkelse eller bremsetromlens maksimalt tilladelige indvendige diameter.

7.   ÆNDRINGER OG UDVIDELSE AF GODKENDELSEN AF UDSKIFTNINGSDELE

| 7.1. | Enhver ændring af en udskiftningsdel skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har meddelt typegodkendelsen. Denne myndighed kan da enten:






  7.1.1. | skønne, at de foretagne ændringer ikke kan forventes at få væsentlig negativ virkning, og at udskiftningsdelen under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne, eller |
| --- | --- | --- |

7.1.

Enhver ændring af en udskiftningsdel skal meddeles den typegodkendende myndighed, der har meddelt typegodkendelsen. Denne myndighed kan da enten:

7.1.1.

skønne, at de foretagne ændringer ikke kan forventes at få væsentlig negativ virkning, og at udskiftningsdelen under alle omstændigheder stadig opfylder forskrifterne, eller

| 7.1.2. | kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse. |
| --- | --- |

7.1.2.

kræve en yderligere prøvningsrapport fra den tekniske tjeneste, som er ansvarlig for prøvningens udførelse.

| 7.2. | Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse med angivelse af ændringerne meddeles de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, i henhold til fremgangsmåden i punkt 4.4 ovenfor. |
| --- | --- |

7.2.

Bekræftelse eller nægtelse af godkendelse med angivelse af ændringerne meddeles de kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, i henhold til fremgangsmåden i punkt 4.4 ovenfor.

| 7.3. | Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ. |
| --- | --- |

7.3.

Den kompetente myndighed, som udsteder udvidelse af en godkendelse, tildeler udvidelsen et serienummer og underretter de andre parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse i overensstemmelse med modellen i bilag 1 til dette regulativ.

8.   PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

| 8.1. | Udskiftningsdele, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at de svarer til den godkendte type. |
| --- | --- |

8.1.

Udskiftningsdele, der er godkendt i henhold til dette regulativ, skal være således fremstillet, at de svarer til den godkendte type.

| 8.2. | Originale dele, der er omfattet af en ansøgning i henhold til punkt 3.2, anses for at opfylde forskrifterne i punkt 8. |
| --- | --- |

8.2.

Originale dele, der er omfattet af en ansøgning i henhold til punkt 3.2, anses for at opfylde forskrifterne i punkt 8.

| 8.3. | Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 8.1 er opfyldt, skal der foretages passende kontrol af produktionen. Denne kontrol skal omfatte anvendte råvarer og komponenter. |
| --- | --- |

8.3.

Til efterprøvning af, at forskrifterne i punkt 8.1 er opfyldt, skal der foretages passende kontrol af produktionen. Denne kontrol skal omfatte anvendte råvarer og komponenter.

| 8.4. | Indehaveren af en godkendelse skal især:






  8.4.1. | sikre, at der for hver type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller hver type udskiftningstromlebremsebelægning udføres mindst de relevante prøvninger foreskrevet i punkt 5.2.2 samt de relevante prøvninger som foreskrevet i bilag 9 til dette regulativ stikprøvevis på statistisk kontrolleret grundlag i overensstemmelse med en rutinemæssig kvalitetssikringsprocedure. For så vidt angår bremsebelægningsenheder til parkeringsbremser finder kun prøvning af forskydningsstyrken som beskrevet i punkt 5.2.2 anvendelse. |
| --- | --- | --- |

8.4.

Indehaveren af en godkendelse skal især:

8.4.1.

sikre, at der for hver type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller hver type udskiftningstromlebremsebelægning udføres mindst de relevante prøvninger foreskrevet i punkt 5.2.2 samt de relevante prøvninger som foreskrevet i bilag 9 til dette regulativ stikprøvevis på statistisk kontrolleret grundlag i overensstemmelse med en rutinemæssig kvalitetssikringsprocedure. For så vidt angår bremsebelægningsenheder til parkeringsbremser finder kun prøvning af forskydningsstyrken som beskrevet i punkt 5.2.2 anvendelse.

| 8.4.2. | sikre, at der for hver udskiftningsskive og -tromle mindst udføres de prøvninger, der er foreskrevet i bilag 9 til dette regulativ, stikprøvevis på statistisk kontrolleret grundlag i overensstemmelse med en rutinemæssig kvalitetssikringsprocedure. |
| --- | --- |

8.4.2.

sikre, at der for hver udskiftningsskive og -tromle mindst udføres de prøvninger, der er foreskrevet i bilag 9 til dette regulativ, stikprøvevis på statistisk kontrolleret grundlag i overensstemmelse med en rutinemæssig kvalitetssikringsprocedure.

| 8.4.3. | sikre, at der findes procedurer for effektiv kontrol af produkternes kvalitet |
| --- | --- |

8.4.3.

sikre, at der findes procedurer for effektiv kontrol af produkternes kvalitet

| 8.4.4. | have adgang til det kontroludstyr, der er nødvendigt for kontrol af hver enkelt godkendt types overensstemmelse |
| --- | --- |

8.4.4.

have adgang til det kontroludstyr, der er nødvendigt for kontrol af hver enkelt godkendt types overensstemmelse

| 8.4.5. | analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at produktet har stabile egenskaber, med forbehold af den med industriproduktion forbundne variation |
| --- | --- |

8.4.5.

analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og sikres, at produktet har stabile egenskaber, med forbehold af den med industriproduktion forbundne variation

| 8.4.6. | sikre, at prøvningsdata registreres, og at de vedføjede dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der aftales med den administrative myndighed |
| --- | --- |

8.4.6.

sikre, at prøvningsdata registreres, og at de vedføjede dokumenter er til rådighed i et tidsrum, der aftales med den administrative myndighed

| 8.4.7. | sikre, at ethvert prøveeksemplar eller prøveemne, der udviser manglende overholdelse af den pågældende type prøvning, udløser endnu en prøveudtagning og endnu en prøvning. Der skal tages alle nødvendige skridt til genopretning af produktionens overensstemmelse. |
| --- | --- |

8.4.7.

sikre, at ethvert prøveeksemplar eller prøveemne, der udviser manglende overholdelse af den pågældende type prøvning, udløser endnu en prøveudtagning og endnu en prøvning. Der skal tages alle nødvendige skridt til genopretning af produktionens overensstemmelse.

| 8.5. | Den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.






  8.5.1. | Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør. |
| --- | --- | --- |

8.5.

Den kompetente myndighed, som har udstedt typegodkendelse, kan til hver en tid efterprøve de metoder til overensstemmelsesprøvning, som anvendes på hvert produktionsanlæg.

8.5.1.

Ved hver inspektion skal prøvningsoptegnelser og produktionsjournaler forelægges den besøgende inspektør.

| 8.5.2. | Sidstnævnte kan udtage stikprøver til prøvning på fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes under hensyntagen til resultaterne af fabrikantens egen kontrol. |
| --- | --- |

8.5.2.

Sidstnævnte kan udtage stikprøver til prøvning på fabrikantens laboratorium. Det mindste stikprøveantal kan fastsættes under hensyntagen til resultaterne af fabrikantens egen kontrol.

| 8.5.3. | Forekommer kvalitetsniveauet utilfredsstillende, eller er det nødvendigt at kontrollere validiteten af prøvninger, der er udført i henhold til punkt 8.5.2, udtager inspektøren prøver, som sendes til den tekniske tjeneste, der har forestået typegodkendelsesprøvningerne. |
| --- | --- |

8.5.3.

Forekommer kvalitetsniveauet utilfredsstillende, eller er det nødvendigt at kontrollere validiteten af prøvninger, der er udført i henhold til punkt 8.5.2, udtager inspektøren prøver, som sendes til den tekniske tjeneste, der har forestået typegodkendelsesprøvningerne.

| 8.5.4. | Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ. |
| --- | --- |

8.5.4.

Den kompetente myndighed kan udføre enhver prøvning, som foreskrives i dette regulativ.

| 8.5.5. | Den normale inspektionshyppighed, der fastsættes af de kompetente myndigheder, er en gang årligt. Fås der negative resultater, sikrer den kompetente myndighed, at der tages alle nødvendige skridt til, at produktionens overensstemmelse snarest muligt genoprettes. |
| --- | --- |

8.5.5.

Den normale inspektionshyppighed, der fastsættes af de kompetente myndigheder, er en gang årligt. Fås der negative resultater, sikrer den kompetente myndighed, at der tages alle nødvendige skridt til, at produktionens overensstemmelse snarest muligt genoprettes.

9.   SANKTIONER I TILFÆLDE AF PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

| 9.1. | Den godkendelse, som er meddelt for en type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller en type udskiftningstromlebremsebelægning i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt.
  Den godkendelse, som er meddelt for en type udskiftningsbremsetromle eller en udskiftningsbremseskive i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt. |
| --- | --- |

9.1.

Den godkendelse, som er meddelt for en type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller en type udskiftningstromlebremsebelægning i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt.

Den godkendelse, som er meddelt for en type udskiftningsbremsetromle eller en udskiftningsbremseskive i henhold til dette regulativ, kan inddrages, hvis forskrifterne i punkt 8.1 ovenfor ikke er opfyldt.

| 9.2. | Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1A eller 1B til dette regulativ. |
| --- | --- |

9.2.

Hvis en kontraherende part, som anvender dette regulativ, inddrager en godkendelse, som den tidligere har meddelt, skal den straks underrette de øvrige kontraherende parter, som anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelsesformular svarende til modellen i bilag 1A eller 1B til dette regulativ.

10.   ENDELIGT OPHØR AF PRODUKTIONEN

Hvis indehaveren af godkendelsen fuldstændig indstiller produktionen af en udskiftningsdel, som er godkendt i henhold til dette regulativ, skal han underrette den myndighed, som har udstedt godkendelsen, herom. Efter modtagelsen af den relevante meddelelse underretter denne myndighed de øvrige kontraherende parter i 1958-overenskomsten, der anvender dette regulativ, herom ved hjælp af en meddelelse, der er i overensstemmelse med modellen i bilag 1A eller bilag 1B til dette regulativ.

11.   NAVNE OG ADRESSER PÅ DE TEKNISKE TJENESTER, DER ER ANSVARLIGE FOR UDFØRELSE AF GODKENDELSESPRØVNINGERNE, OG PÅ DE TYPEGODKENDENDE MYNDIGHEDER

De kontraherende parter i 1958-overenskomsten, som anvender dette regulativ, meddeler FN's sekretariat navne og adresser på de tekniske tjenester, som er ansvarlige for udførelse af godkendelsesprøvningerne, og på de typegodkendende myndigheder, som meddeler godkendelse, og til hvem formularer med attestering af godkendelse, udvidelse, nægtelse eller inddragelse af godkendelser, som er udstedt i andre stater, skal fremsendes.

12.   OVERGANGSBESTEMMELSER

| 12.1. | Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 02 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02. |
| --- | --- |

12.1.

Efter den officielle ikrafttrædelsesdato for ændringsserie 02 kan ingen af de kontraherende parter, der anvender dette regulativ, nægte at meddele godkendelse i henhold til dette regulativ som ændret ved ændringsserie 02.

| 12.2. | Selv efter ikrafttrædelsen af ændringsserie 02 skal godkendelser af bremsebelægningsenheder og tromlebremsebelægninger efter ændringsserie 01 til regulativet forblive gyldige, og de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, skal fortsat acceptere dem og må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser i henhold til ændringsserie 01 til dette regulativ. |
| --- | --- |

12.2.

Selv efter ikrafttrædelsen af ændringsserie 02 skal godkendelser af bremsebelægningsenheder og tromlebremsebelægninger efter ændringsserie 01 til regulativet forblive gyldige, og de kontraherende parter, som anvender dette regulativ, skal fortsat acceptere dem og må ikke nægte at meddele udvidelse af godkendelser i henhold til ændringsserie 01 til dette regulativ.

| 12.3. | For så vidt angår ibrugtagne køretøjer skal kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fortsat tillade montering eller brug af en udskiftningsbremsebelægningsenhed godkendt i henhold til dette regulativ i dettes oprindelige uændrede form. |
| --- | --- |

12.3.

For så vidt angår ibrugtagne køretøjer skal kontraherende parter, der anvender dette regulativ, fortsat tillade montering eller brug af en udskiftningsbremsebelægningsenhed godkendt i henhold til dette regulativ i dettes oprindelige uændrede form.

---

(1)  Det finder ikke anvendelse på udskiftningsdeles eventuelle yderligere funktioner, som f.eks. hastighedsfølere i forbindelse med integrerede hastighedsføleanordninger eller hjulstyring i forbindelse med integrerede nav.

(2)  Hvis sådanne bremsebelægninger ikke findes på markedet, kan der anvendes alternative bremsebelægninger som anført i punkt 8.2.

(3)  Kendingsnumrene for de kontraherende parter i 1958-overenskomsten er angivet i bilag 3 til den konsoliderede resolution om køretøjers konstruktion (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2/Amend.1.

(4)  En analyse af mest ugunstige tilfælde (worst case analysis) skal (mindst) omfatte følgende tekniske karakteristika for hver relevant køretøjstype:

| a) | rotordiameter |
| --- | --- |

a)

rotordiameter

| b) | rotortykkelse |
| --- | --- |

b)

rotortykkelse

| c) | ventileret eller massiv rotor |
| --- | --- |

c)

ventileret eller massiv rotor

| d) | stempeldiameter |
| --- | --- |

d)

stempeldiameter

| e) | dækkenes dynamiske radius |
| --- | --- |

e)

dækkenes dynamiske radius

| f) | køretøjets masse |
| --- | --- |

f)

køretøjets masse

| g) | akselmasse og procentdel af bremsekraft på akslen |
| --- | --- |

g)

akselmasse og procentdel af bremsekraft på akslen

| h) | køretøjets maksimale hastighed. |
| --- | --- |

h)

køretøjets maksimale hastighed.

Prøvningsbetingelserne skal angives i prøvningsrapporten.

(5)  Denne prøvning er medtaget af hensyn til prøvning af produktionens overensstemmelse. Minimumsværdier og tolerancer aftales med den tekniske tjeneste.

(6)  Ikke relevant ved flydende skiver.

(7)  Ra-værdi i henhold til ISO 1302:2002.

(8)  Ra-værdi i henhold til ISO 1302:2002.

---

BILAG 1A

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG 1B

MEDDELELSE

(største format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

BILAG 2

UDFORMNING AF TYPEGODKENDELSESMÆRKE OG GODKENDELSESDATA

(se punkt 4.2 i dette regulativ)

Image

Ovenstående typegodkendelsesmærke viser, at den pågældende anordning er godkendt i Frankrig (E2) i henhold til regulativ nr. 90 med godkendelsesnummeret C0359/7248. De første to cifre i godkendelsesnummeret angiver, at godkendelsen er meddelt i henhold til kravene i regulativ nr. 90 som ændret i ændringsserie 02.

Eksempel på mærkning af bremseklodsenhed

Image

Eksempel på mærkning af bremsebakkeenhed

Image

Eksempel på mærkning af tromlebremsebelægning

Image

| Bemærk: | Mærkernes placering og indbyrdes placering som vist i eksemplerne er ikke obligatorisk. |
| --- | --- |

Bemærk:

Mærkernes placering og indbyrdes placering som vist i eksemplerne er ikke obligatorisk.

---

BILAG 3

FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER TIL KØRETØJER I KLASSE M1, M2 OG N1

1.   Overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 13-H

Opfyldelse af forskrifterne i regulativ nr. 13 eller 13-H skal godtgøres ved en prøvning af køretøjet.

1.1.   Klargøring af køretøjet

1.1.1.   Prøvningskøretøj

Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), for hvilken der ansøges om godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder, udstyres med udskiftningsbremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i regulativ nr. 13 og 13-H.

Bremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.

1.1.2.   Tilslidningsprocedure

1.1.2.1.   Generelle betingelser

Bremsebelægningsenheder, der indleveres til prøvning, skal monteres på de relevante bremser. Hvis der er tale om udskiftningsbremsebelægningsenheder, skal der anvendes nye bremsebelægninger. Tromlebremsebelægninger kan bearbejdes for at opnå den bedst mulige første kontakt mellem belægninger og tromle(r). Prøvningskøretøjet skal være fuldt lastet.

Originale bremsebelægningsenheder, der bruges til sammenligningsprøvninger, og som allerede er monteret i prøvningskøretøjet, må anvendes, hvis de er i god stand og ikke er nedslidt med mere end 20 % af den oprindelige tykkelse. Der må ikke være tegn på beskadigelser, revner, for stor tæring eller overophedning. De skal være tilslidt efter den nedenfor beskrevne metode.

1.1.2.2.   Metode

Der køres mindst 50 km med mindst 100 nedbremsninger med forskellige decelerationer (mindst mellem 1 m/s2 og 5 m/s2) ved begyndelseshastigheder på mellem 50 km/h og 120 km/h. Mindst 3 gange i løbet af tilslidningsproceduren skal der opnås et temperaturinterval på mellem 250 °C og 500 °C for bremseklodsenheder eller mellem 150 °C og 250 °C for tromlebremsebelægningsenheder (målt på skivens eller tromlens friktionsflade). Temperaturen må ikke overstige 500 °C for bremseklodsenheder og 250 °C for tromlebremsebelægningsenheder.

1.1.2.3.   Prøvning af bremsevirkning

Med bremsning på én aksel ad gangen foretages 5 nedbremsninger fra 70 km/h til 0 km/h (forakslen) og fra 45 km/h til 0 km/h (bagakslen) med et tryk i bremseledningen på 4 Mpa (1) og en begyndelsestemperatur på 100 °C for hver standsning. De 5 konsekutive ikke-monotone resultater skal forblive inden for en tolerance på 0,6 m/s2 (forakslen) eller 0,4 m/s2 (bagakslen) af deres gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.

Hvis dette krav ikke er opfyldt, skal tilslidningsproceduren i henhold til punkt 1.1.2.2 udvides, og prøvningen af bremsevirkningen i henhold til punkt 1.1.2.3 skal gentages.

1.2.   Køretøjets bremsesystem prøves i henhold til forskrifterne for den pågældende køretøjsklasse (M1, M2 eller N1) i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1 og 2 eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1 og 2, afhængigt af, hvad der er relevant under hensyntagen til den oprindelige godkendelse af systemet. Der er tale om følgende krav eller prøvninger:

1.2.1.   Driftsbremsesystem

1.2.1.1.   Type 0-prøvning med frakoblet motor, lastet køretøj, jf. regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.2.

1.2.1.2.   Type 0-prøvning med tilkoblet motor, lastet og ulastet køretøj, jf. regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.3.1 (stabilitetsprøvning) og 1.4.3.2 (kun prøvningen med begyndelseshastigheden v = 0,8 vmax) eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.3.1 og 1.4.3.2.

1.2.1.3.   Type I-prøvning, jf. regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.5.

1.2.2.   Nødbremsesystem

1.2.2.1.   Type 0-prøvning med frakoblet motor, lastet køretøj, jf. regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.2. (denne prøvning kan udelades, hvis det er åbenbart, at kravene er opfyldt, f.eks. ved diagonalt opdelt bremsesystem).

1.2.3.   Parkeringsbremsesystem

(gælder kun, hvis de bremser, der søges godkendelse af bremsebelægninger til, benyttes som parkeringsbremse)

1.2.3.1.   Parkeringsbremseprøvning på 18 %-hældning, lastet køretøj, jf. regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.3.1 eller parkeringsbremseprøvning på 20 %-hældning, lastet køretøj, regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.3.1.

1.3.   Køretøjet skal opfylde alle relevante forskrifter i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2, for den pågældende køretøjsklasse.

2.   Yderligere krav

Opfyldelse af de supplerende forskrifter skal godtgøres ved en af følgende to metoder:

2.1.   Køretøjsprøvning (halvakselprøvning)

Ved denne prøvning er køretøjet fuldt lastet, og alle bremsninger foretages på vandret vej med motoren frakoblet.

Køretøjets driftsbremsesystem skal være udstyret med en anordning til afspærring af henholdsvis for- og baghjulsbremser, således at de kan benyttes uafhængigt af hinanden.

Hvis der kræves godkendelse af en bremsebelægningsenhed til forakselbremser, skal baghjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.

Hvis der kræves godkendelse af en bremsebelægningsenhed til bagakselbremser, skal forhjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.

2.1.1.   Ækvivalensprøvning med kolde bremser

Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds virkning ved at sammenligne resultaterne af prøvninger udført som følger:

| 2.1.1.1. | Der foretages mindst seks bremsninger efter hinanden med trinvis stigende pedalkraft eller bremsetryk, indtil der opnås blokering eller en deceleration på 6 m/s2 eller op til den tilladte maksimale pedalkraft for den pågældende køretøjsklasse efter nedenstående tabel:







  Køretøjsklasse | Prøvningshastighed i km/h. |
| --- | --- | --- |
| Foraksel | Bagaksel |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N1 | 65 | 50 |

2.1.1.1.

Der foretages mindst seks bremsninger efter hinanden med trinvis stigende pedalkraft eller bremsetryk, indtil der opnås blokering eller en deceleration på 6 m/s2 eller op til den tilladte maksimale pedalkraft for den pågældende køretøjsklasse efter nedenstående tabel:

Køretøjsklasse

Prøvningshastighed i km/h.

Foraksel

Bagaksel

M1

70

45

M2

50

40

N1

65

50

Ved begyndelsen af hver bremsning skal bremsens temperatur være ≤ 100 °C.

| 2.1.1.2. | For hver bremsning afbildes pedalkraft eller bremsetryk mod gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration, og herudfra bestemmes den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves til en deceleration på 5 m/s2 for forhjulsbremser og 3 m/s2 for baghjulsbremser. Hvis disse værdier ikke kan opnås med den største tilladte pedalkraft, bestemmes i stedet den pedalkraft eller det bremsetryk, der svarer til den maksimale deceleration. |
| --- | --- |

2.1.1.2.

For hver bremsning afbildes pedalkraft eller bremsetryk mod gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration, og herudfra bestemmes den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves til en deceleration på 5 m/s2 for forhjulsbremser og 3 m/s2 for baghjulsbremser. Hvis disse værdier ikke kan opnås med den største tilladte pedalkraft, bestemmes i stedet den pedalkraft eller det bremsetryk, der svarer til den maksimale deceleration.

| 2.1.1.3. | Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk. |
| --- | --- |

2.1.1.3.

Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.

2.1.2.   Prøvning af hastighedsfølsomhed

2.1.2.1.   Med den i punkt 2.1.1.2 i dette bilag fundne pedalkraft og en begyndelsestemperatur for bremsen på ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:

| a) | Foraksel 65 og 100 km/h og desuden 135 km/h, når vmax er større end 150 km/h. |
| --- | --- |

a)

Foraksel 65 og 100 km/h og desuden 135 km/h, når vmax er større end 150 km/h.

| b) | Bagaksel 45 og 65 km/h og desuden 90 km/h, når vmax er større end 150 km/h. |
| --- | --- |

b)

Bagaksel 45 og 65 km/h og desuden 90 km/h, når vmax er større end 150 km/h.

2.1.2.2.   I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.

2.1.2.3.   For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 15 % fra værdien for den laveste hastighed.

2.2.   Inertidynamometerprøvning

2.2.1.   Prøvningsudstyr

Til prøvningen monteres den pågældende køretøjsbremse i et inertidynamometer. Dynamometeret skal være instrumenteret til kontinuerlig registrering af omdrejningstal, bremsemoment, bremsetryk, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsetid og bremserotortemperatur.

2.2.2.   Prøvningsbetingelser

2.2.2.1.   Dynamometerets roterende masse skal svare til halvdelen af den pågældende aksels andel af køretøjets største tilladte masse som anført i nedenstående tabel og til rulleradius for det største dæk, der tillades for den pågældende køretøjstype.

| Køretøjsklasse | Akslens andel af køretøjets største tilladte masse |
| --- | --- |
| for | Bag |
| M1 | 0,77 | 0,32 |
| M2 | 0,69 | 0,44 |
| N1 | 0,66 | 0,39 |

Køretøjsklasse

Akslens andel af køretøjets største tilladte masse

for

Bag

M1

0,77

0,32

M2

0,69

0,44

N1

0,66

0,39

2.2.2.2.   Dynamometerets begyndelsesomdrejningstal skal svare til den lineære hastighed for køretøjet, som er anført i punkt 2.2.3 og 2.2.4 i dette bilag, og baseres på dækkets dynamiske rulleradius.

2.2.2.3.   Bremsebelægninger, der indleveres til prøvning, skal være monteret på de relevante bremser og tilslidt efter følgende metode:

Tilslidningsfase 1, 64 nedbremsninger fra 80 km/h til 30 km/h med forskellige bremsetryk:

| | Bagaksel | Bagaksel |
| --- | --- | --- |
| Parameter | Foraksel | Skivebremse | Tromlebremse |
| Antal nedbremsninger pr. cyklus | 32 | 32 | 32 |
| Hastighed ved bremsning (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| Hastighed ved bremseophør (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| Begyndelsestemp. bremser (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Sluttemp. bremser (°C) | Åben | Åben | Åben |
| Bremsetryk ved nedbremsning 1 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 2 (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 3 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 4 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 5 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 6 (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 7 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 8 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 9 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 10 (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 11 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 12 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 13 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 14 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 15 (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 16 (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 17 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 18 (kPa) | 5 100 | 5 100 | 5 100 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 19 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 20 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 21 (kPa) | 4 200 | 4 200 | 4 200 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 22 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 23 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 24 (kPa) | 4 600 | 4 600 | 4 600 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 25 (kPa) | 2 600 | 2 600 | 2 600 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 26 (kPa) | 1 500 | 1 500 | 1 500 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 27 (kPa) | 3 400 | 3 400 | 3 400 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 28 (kPa) | 2 200 | 2 200 | 2 200 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 29 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 30 (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 31 (kPa) | 1 800 | 1 800 | 1 800 |
| Bremsetryk ved nedbremsning 32 (kPa) | 3 800 | 3 800 | 3 800 |
| Antal cyklusser | 2 | 2 | 2 |

Bagaksel

Bagaksel

Parameter

Foraksel

Skivebremse

Tromlebremse

Antal nedbremsninger pr. cyklus

32

32

32

Hastighed ved bremsning (km/h)

80

80

80

Hastighed ved bremseophør (km/h)

30

30

30

Begyndelsestemp. bremser (°C)

< 100

< 100

< 80

Sluttemp. bremser (°C)

Åben

Åben

Åben

Bremsetryk ved nedbremsning 1 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Bremsetryk ved nedbremsning 2 (kPa)

3 000

3 000

3 000

Bremsetryk ved nedbremsning 3 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Bremsetryk ved nedbremsning 4 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Bremsetryk ved nedbremsning 5 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Bremsetryk ved nedbremsning 6 (kPa)

3 800

3 800

3 800

Bremsetryk ved nedbremsning 7 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Bremsetryk ved nedbremsning 8 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Bremsetryk ved nedbremsning 9 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Bremsetryk ved nedbremsning 10 (kPa)

3 400

3 400

3 400

Bremsetryk ved nedbremsning 11 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Bremsetryk ved nedbremsning 12 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Bremsetryk ved nedbremsning 13 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Bremsetryk ved nedbremsning 14 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Bremsetryk ved nedbremsning 15 (kPa)

3 000

3 000

3 000

Bremsetryk ved nedbremsning 16 (kPa)

4 600

4 600

4 600

Bremsetryk ved nedbremsning 17 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Bremsetryk ved nedbremsning 18 (kPa)

5 100

5 100

5 100

Bremsetryk ved nedbremsning 19 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Bremsetryk ved nedbremsning 20 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Bremsetryk ved nedbremsning 21 (kPa)

4 200

4 200

4 200

Bremsetryk ved nedbremsning 22 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Bremsetryk ved nedbremsning 23 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Bremsetryk ved nedbremsning 24 (kPa)

4 600

4 600

4 600

Bremsetryk ved nedbremsning 25 (kPa)

2 600

2 600

2 600

Bremsetryk ved nedbremsning 26 (kPa)

1 500

1 500

1 500

Bremsetryk ved nedbremsning 27 (kPa)

3 400

3 400

3 400

Bremsetryk ved nedbremsning 28 (kPa)

2 200

2 200

2 200

Bremsetryk ved nedbremsning 29 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Bremsetryk ved nedbremsning 30 (kPa)

3 000

3 000

3 000

Bremsetryk ved nedbremsning 31 (kPa)

1 800

1 800

1 800

Bremsetryk ved nedbremsning 32 (kPa)

3 800

3 800

3 800

Antal cyklusser

2

2

2

Tilslidningsfase 2, 10 standsninger fra 100 km/h til 5 km/h med 0,4 g deceleration og stigende begyndelsestemperaturer:

| | Bagaksel | Bagaksel |
| --- | --- | --- |
| Parameter | Foraksel | Skivebremse | Tromlebremse |
| Antal standsninger pr. cyklus | 10 | 10 | 10 |
| Hastighed ved bremsning (km/h) | 100 | 100 | 100 |
| Hastighed ved bremseophør (km/h) | < 5 | < 5 | < 5 |
| Decelerationsniveau (g) | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| Maksimalt tryk (kPa) | 16 000 | 16 000 | 10 000 |
| Begyndelsestemperatur 1 (°C) | < 100 | < 100 | < 100 |
| Begyndelsestemperatur 2 (°C) | < 215 | < 215 | < 151 |
| Begyndelsestemperatur 3 (°C) | < 283 | < 283 | < 181 |
| Begyndelsestemperatur 4 (°C) | < 330 | < 330 | < 202 |
| Begyndelsestemperatur 5 (°C) | < 367 | < 367 | < 219 |
| Begyndelsestemperatur 6 (°C) | < 398 | < 398 | < 232 |
| Begyndelsestemperatur 7 (°C) | < 423 | < 423 | < 244 |
| Begyndelsestemperatur 8 (°C) | < 446 | < 446 | < 254 |
| Begyndelsestemperatur 9 (°C) | < 465 | < 465 | < 262 |
| Begyndelsestemperatur 10 (°C) | < 483 | < 483 | < 270 |
| Antal cyklusser | 1 | 1 | 1 |

Bagaksel

Bagaksel

Parameter

Foraksel

Skivebremse

Tromlebremse

Antal standsninger pr. cyklus

10

10

10

Hastighed ved bremsning (km/h)

100

100

100

Hastighed ved bremseophør (km/h)

< 5

< 5

< 5

Decelerationsniveau (g)

0,4

0,4

0,4

Maksimalt tryk (kPa)

16 000

16 000

10 000

Begyndelsestemperatur 1 (°C)

< 100

< 100

< 100

Begyndelsestemperatur 2 (°C)

< 215

< 215

< 151

Begyndelsestemperatur 3 (°C)

< 283

< 283

< 181

Begyndelsestemperatur 4 (°C)

< 330

< 330

< 202

Begyndelsestemperatur 5 (°C)

< 367

< 367

< 219

Begyndelsestemperatur 6 (°C)

< 398

< 398

< 232

Begyndelsestemperatur 7 (°C)

< 423

< 423

< 244

Begyndelsestemperatur 8 (°C)

< 446

< 446

< 254

Begyndelsestemperatur 9 (°C)

< 465

< 465

< 262

Begyndelsestemperatur 10 (°C)

< 483

< 483

< 270

Antal cyklusser

1

1

1

Restitution, 18 nedbremsninger fra 80 km/h til 30 km/h ved et bremsetryk på 3 000 kPa:

| | Bagaksel | Bagaksel |
| --- | --- | --- |
| Parameter | Foraksel | Skivebremse | Tromlebremse |
| Antal standsninger pr. cyklus | 18 | 18 | 18 |
| Hastighed ved bremsning (km/h) | 80 | 80 | 80 |
| Hastighed ved bremseophør (km/h) | 30 | 30 | 30 |
| Tryk (kPa) | 3 000 | 3 000 | 3 000 |
| Begyndelsestemp. bremser (°C) | < 100 | < 100 | < 80 |
| Sluttemp. bremser (°C) | Åben | Åben | Åben |
| Antal cyklusser | 1 | 1 | 1 |

Bagaksel

Bagaksel

Parameter

Foraksel

Skivebremse

Tromlebremse

Antal standsninger pr. cyklus

18

18

18

Hastighed ved bremsning (km/h)

80

80

80

Hastighed ved bremseophør (km/h)

30

30

30

Tryk (kPa)

3 000

3 000

3 000

Begyndelsestemp. bremser (°C)

< 100

< 100

< 80

Sluttemp. bremser (°C)

Åben

Åben

Åben

Antal cyklusser

1

1

1

2.2.2.4.   Der foretages 5 nedbremsninger fra 80 km/h til 0 km/h med et bremsetryk på 4 MPa og med en begyndelsestemperatur på 100 °C for hver standsning. De 5 konsekutive ikke-monotone resultater skal forblive inden for en tolerance på 0,6 m/s2 af deres gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.

Hvis dette krav ikke opfyldes, gentages første del at tilslidningsfasen »Tilslidningsfase 1«, indtil den foreskrevne ydelsesstabilitet er opnået.

2.2.2.5.   Det er tilladt at anvende køleluft. Lufstrømshastigheden ved bremsen under bremsningen skal være:

vair = 0,33 v

hvor:

| v | = | køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse. |
| --- | --- | --- |

v

=

køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse.

2.2.3.   Ækvivalensprøvning med kolde bremser

Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds virkning ved at sammenligne resultaterne af prøvninger udført som følger:

2.2.3.1.   Fra begyndelseshastigheden på 80 km/h for M1 og N1 og 60 km/h for M2 og med en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved påbegyndelsen af hver bremsning foretages mindst seks bremsninger med trinvis stigende bremsetryk, indtil der opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 6 m/s2.

2.2.3.2.   For hver bremsning afbildes bremsetryk og gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration mod hinanden og herudfra bestemmes det bremsetryk, der kræves til en deceleration på 5 m/s2.

2.2.3.3.   Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.

2.2.4.   Prøvning af hastighedsfølsomhed

2.2.4.1.   Med det i punkt 2.2.3.2 i dette bilag fundne bremsetryk og en begyndelsestemperatur for bremsen på ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra omdrejningstal svarende til lineære hastigheder på:

75 og 120 km/h og desuden 160 km/h, når vmax er større end 150 km/h.

2.2.4.2.   I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.

2.2.4.3.   For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 15 % fra værdien for den laveste hastighed.

---

(1)  For andre bremsesystemer end hydrauliske bremser anvendes en tilsvarende inputværdi.

---

BILAG 4

FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER OG UDSKIFTNINGSTROMLEBREMSEBELÆGNINGER TIL KØRETØJER I KLASSE M3, N2 OG N3

1.   Køretøjsprøvning

1.1.   Prøvningskøretøj

Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), til hvilke der ønskes godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger, udstyres med udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i regulativ nr. 13.

Bremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.

1.2.   Prøvninger og forskrifter

1.2.1.   Overensstemmelse med regulativ nr. 13

1.2.1.1.   Køretøjets bremsesystem prøves i henhold til forskrifterne for den pågældende køretøjsklasse (M3, N2 eller N3) i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1 og 2. Der er tale om følgende krav eller prøvninger:

1.2.1.1.1.   Driftsbremsesystem

1.2.1.1.1.1.   Type 0-prøvning med frakoblet motor, lastet køretøj

1.2.1.1.1.2.   Type 0-prøvning med tilkoblet motor, køretøj lastet og ulastet, i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.3.1 (stabilitetsprøvning) og 1.4.3.2 (kun prøvningen med begyndelseshastigheden v = 0,8 vmax).

1.2.1.1.1.3.   Type 1-prøvning i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.1 og 1.5.3.

1.2.1.1.1.4.   Type II-prøvning

Det lastede køretøj skal prøves på en sådan måde, at energi-inputtet svarer til det, der registreres i samme periode med det belæssede køretøj kørende med en gennemsnitshastighed på 30 km/h ned ad en bakke med en hældning på 2,5 % over en strækning på 6 km i frigear, således at bremseenergien udelukkende optages af driftsbremserne.

1.2.1.1.2.   Nødbremsesystem

1.2.1.1.2.1.   Type 0-prøvning med frakoblet motor, lastet køretøj (denne prøvning kan udelades, hvis den er omfattet af prøvninger i henhold til punkt 1.2.2 i dette bilag).

1.2.1.1.3.   Parkeringsbremsesystem

(gælder kun, hvis de bremser, der søges godkendelse af bremsebelægninger til, benyttes som parkeringsbremse)

1.2.1.1.3.1.   Prøvning ned ad bakke med hældning på 18 %, køretøj lastet

1.2.1.2.   Køretøjet skal opfylde alle relevante forskrifter i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2, for den pågældende køretøjsklasse.

1.2.2.   Yderligere forskrifter (halvakselprøvning)

Ved nedenfor omhandlede prøvninger skal køretøjet være fuldt lastet, og alle bremsninger skal foretages på vandret vej med motoren frakoblet.

Køretøjets driftsbremsesystem skal være udstyret med en anordning til afspærring af henholdsvis for- og baghjulsbremser, således at de kan benyttes uafhængigt af hinanden.

Hvis der kræves godkendelse af bremsebelægningsenhed eller tromlebremsebelægning til forakselbremser, skal baghjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.

Hvis der kræves godkendelse af bremsebelægningsenhed eller tromlebremsebelægning til bagakselbremser, skal forhjulsbremsen forblive ude af funktion under hele prøvningen.

1.2.2.1.   Ækvivalensprøvning med kolde bremser

Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds eller tromlebremsebelægnings virkning med kolde bremser, ved at sammenligne resultaterne af prøvninger udført som følger:

1.2.2.1.1.   Der foretages maksimalt seks bremsninger med trinvis stigning i pedalkraft eller bremsetryk, indtil hjulet blokerer, eller alternativt indtil en gennemsnitlig fuld udviklet deceleration på 3,5 m/s2, eller op til den højst tilladte pedalkraft eller det højst tilladte bremsetryk, fra en begyndelseshastighed på 45 km/h og med en bremsetemperatur på ≤ 100 °C ved begyndelsen af hver bremsning.

1.2.2.1.2.   For hver bremsning afbildes pedalkraft eller bremsetryk mod gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration; herudfra bestemmes den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves til (hvis muligt) at opnå en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 3 m/s2. Hvis denne værdi ikke kan opnås, bestemmes alternativt den pedalkraft eller det bremsetryk, der kræves for at opnå maksimal deceleration.

1.2.2.1.3.   Udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen anses for at have samme ydelseskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.

1.2.2.2.   Prøvning af hastighedsfølsomhed

1.2.2.2.1.   Med den i punkt 1.2.2.1.2 i dette bilag fundne pedalkraft og en begyndelsestemperatur for bremsen på ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:

| | fra 40 km/h ned til 20 km/h |
| --- | --- |

fra 40 km/h ned til 20 km/h

| | fra 60 km/h ned til 40 km/h og |
| --- | --- |

fra 60 km/h ned til 40 km/h og

| | fra 80 km/h ned til 60 km/h (hvis vmax ≥ 90 km/h). |
| --- | --- |

fra 80 km/h ned til 60 km/h (hvis vmax ≥ 90 km/h).

1.2.2.2.2.   I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.

1.2.2.2.3.   For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 25 % fra værdien for den laveste hastighed.

2.   Inertidynamometerprøvning

2.1.   Prøvningsudstyr

Til prøvningen monteres den pågældende køretøjsbremse i et inertidynamometer. Dynamometeret skal være instrumenteret til kontinuerlig registrering af omdrejningstal, bremsemoment, bremsetryk, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsetid og bremserotortemperatur.

2.1.1.   Prøvningsbetingelser

2.1.1.1.   Dynamometerets roterende masse skal svare til halvdelen af akslens andel af 0,55 af køretøjets største tilladte masse og til rulleradius for det største dæk, der tillades for den/de pågældende køretøjstype(r).

2.1.1.2.   Dynamometerets begyndelsesomdrejningstal skal svare til den lineære hastighed for køretøjet, som er anført i punkterne nedenfor, og baseres på den gennemsnitlige dynamiske rulleradius af det største og mindste dæk, der er tilladt på den/de pågældende køretøjstype(r).

2.1.1.3.   Bremsebelægningsenheder eller tromlebremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.

2.1.1.4.   Benyttes der køleluft, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være:

vair = 0,33v

hvor:

| v | = | køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse. |
| --- | --- | --- |

v

=

køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse.

2.1.1.5.   Den aktiveringscylinder, der er monteret på bremsen, skal være den mindste, der er godkendt til den/de pågældende køretøjstype(r).

2.2.   Prøvninger og forskrifter

2.2.1.   Prøvninger baseret på regulativ nr. 13

2.2.1.1.   Type 0-prøvningen

Fra en begyndelseshastighed på 60 km/h med en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved påbegyndelsen af hver bremsning foretages mindst seks bremsninger med trinvis stigende bremsetryk op til det bremsetryk, der hele tiden er garanteret af køretøjstypens/-typernes bremsesystem (f.eks. kompressorens indkoblingstryk). Der skal opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på mindst 5 m/s2.

2.2.1.2.   Type 0-prøvning, bremsevirkning ved høj hastighed

Der foretages tre bremsninger med en bremsetemperatur på ≤ 100 °C ved påbegyndelsen af hver bremsning fra en hastighed på 100 km/h, hvis godkendelsen vedrører køretøjer i klasse N2, og 90 km/h, hvis godkendelsen vedrører køretøjer i klasse M3 og N3 ved anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1. Der skal ved de tre bremsninger opnås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på mindst 4 m/s2.

2.2.1.3.   Type I-prøvning

2.2.1.3.1.   Opvarmning

Der foretages 20 konsekutive nedbremsninger med v1 = 60 km/h og v2 = 30 km/h og med en cyklustid på 60 s, idet bremsetemperaturen ved første bremsning skal være ≤ 100 °C. Bremsetrykket skal svare til en deceleration på 3 m/s2 ved første bremsning og skal forblive konstant ved de efterfølgende bremsninger.

2.2.1.3.2.   Bremsevirkning med varme bremser

Efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles under betingelserne i punkt 2.2.1.1 ovenfor med anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1 (temperaturbetingelserne kan være forskellige). Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration med den varme bremse skal mindst være 60 % af den værdi, der opnås med den kolde bremse, dog mindst 4 m/s2.

2.2.1.3.3.   Restitution

120 s efter bremsningen med varme bremser foretages 5 fuldstændige standsninger med det bremsetryk, der er anvendt i punkt 2.2.1.3.1 ovenfor, og med intervaller på mindst 2 minutter fra begyndelseshastigheden på 60 km/h. Ved begyndelsen af den femte bremsning skal bremsetemperaturen være ≤ 100 °C, og den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration skal ligge inden for 10 % af den, der er beregnet ud fra forholdet bremsetryk/deceleration i type 0-prøvningen ved 60 km/h.

2.2.1.4.   Type II-prøvning

2.2.1.4.1.   Opvarmning

Bremserne skal opvarmes ved et konstant bremsemoment svarende til en deceleration på 0,15 m/s2 ved en konstant hastighed på 30 km/h i en periode på 12 minutter.

2.2.1.4.2.   Bremsevirkning med varme bremser

Efter afslutning af opvarmningen skal bremsevirkningen med varme bremser måles under betingelserne i punkt 2.2.1.1 ovenfor med anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1 (temperaturbetingelserne kan være forskellige). Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration med den opvarmede bremse må ikke være mindre end 3,75 m/s2.

2.2.1.5.   Statisk prøvning af parkeringsbremsevirkningen

2.2.1.5.1.   For hele intervallet af bremsninger bestemmes det mest ugunstige tilfælde med hensyn til bremsens aktiveringskraft, største køretøjsmasse, der skal bremses af én aksel, og dækradius.

2.2.1.5.2.   Bremsen aktiveres med den aktiveringskraft, der er bestemt i henhold til punkt 2.2.1.5.1 ovenfor.

2.2.1.5.3.   Drejningsmoment på dynamometerakslen øges langsomt for at dreje tromlen eller skiven. Udgangsmomentet ved bremsen måles i det øjeblik, dynamometerakslen begynder at bevæge sig, og den tilsvarende akselbremsekraft beregnes ved anvendelse af dækradius som bestemt i henhold til punkt 2.2.1.5.1.

2.2.1.5.4.   Bremsekraften målt i henhold til punkt 2.2.1.5.3 og divideret med halvdelen af køretøjets masse, som bestemt i henhold til punkt 2.2.1.5.1, skal mindst give en kvotient på 0,18.

2.2.2.   Ækvivalensprøvning med kolde bremser

Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens eller udskiftningstromlebremsebelægningens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds eller tromlebremsebelægnings virkning med kolde bremser, ved at sammenligne resultaterne af type 0-prøvningen som beskrevet i punkt 2.2.1.1.

2.2.2.1.   Der udføres en type 0-prøvning som beskrevet i punkt 2.2.1.1 med et sæt originale bremsebelægningsenheder eller den originale tromlebremsebelægning.

2.2.2.2.   Udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen anses for at have samme ydelsesskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.

2.2.3.   Prøvning af hastighedsfølsomhed

2.2.3.1.   Ved anvendelse af det garanterede bremsetryk som defineret i punkt 2.2.1.1 og med en begyndelsestemperatur for bremsen ≤ 100 °C foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:

| | fra 60 km/h ned til 30 km/h |
| --- | --- |

fra 60 km/h ned til 30 km/h

| | fra 80 km/h ned til 60 km/h og |
| --- | --- |

fra 80 km/h ned til 60 km/h og

| | fra 110 km/h ned til 80 km/h (hvis vmax ≥ 90 km/h). |
| --- | --- |

fra 110 km/h ned til 80 km/h (hvis vmax ≥ 90 km/h).

2.2.3.2.   I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.

2.2.3.3.   For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 25 % fra værdien for den laveste hastighed.

---

BILAG 5

FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER TIL KØRETØJER I KLASSE O1 OG O2

1.   Generelle bestemmelser

Prøvningsmetoden i dette bilag er baseret på en prøvning i et inertidynamometer. Prøvningen kan i stedet udføres på et prøvningskøretøj eller på rullestand, forudsat at der opnås samme prøvningsbetingelser og måles samme parametre som ved inertidynamometerprøvningen.

2.   Prøvningsudstyr

Til prøvningen monteres den pågældende køretøjsbremse i et inertidynamometer. Dynamometeret skal være instrumenteret til kontinuerlig registrering af omdrejningstal, bremsemoment, bremsetryk eller aktiveringskraft, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsetid og bremserotortemperatur.

2.1.   Prøvningsbetingelser

2.1.1.   Dynamometerets roterende masse skal svare til halvdelen af den pågældende aksels andel af køretøjets største tilladte masse og til rulleradius for det største dæk, der tillades for den/de pågældende køretøjstype(r).

2.1.2.   Dynamometerets begyndelsesomdrejningstal skal svare til den lineære hastighed for køretøjet, som er anført i punkt 3.1 i dette bilag, og baseres på den dynamiske rulleradius af det mindste dæk, der er tilladt på den pågældende køretøjstype.

2.1.3.   Bremsebelægninger indleveret til prøvning monteres på den pågældende bremse, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.

2.1.4.   Benyttes der køleluft, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være:

vair = 0,33v

hvor:

| v | = | køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse. |
| --- | --- | --- |

v

=

køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse.

2.1.5.   Aktiveringsmekanismen på bremsen skal svare til den, der benyttes på køretøjet.

3.   Prøvninger og forskrifter

3.1.   Type 0-prøvningen

Fra begyndelseshastigheden på 60 km/h med en bremsetemperatur ≤ 100 °C ved begyndelsen af hver bremsning foretages mindst seks bremsninger efter hinanden med trinvis stigende bremsetryk eller aktiveringskraft, indtil det største bremsetryk er nået, eller indtil en deceleration på 6 m/s2. Den sidste bremsning gentages fra en begyndelseshastighed på 40 km/h.

3.2.   Type I-prøvning

3.2.1.   Opvarmning

Bremsen opvarmes ved konstant bremsning i henhold til forskrifterne i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.2, idet der begyndes ved en bremserotortemperatur på ≤ 100 °C.

3.2.2.   Bremsevirkning med varme bremser

Efter opvarmningen måles bremsevirkningen fra en begyndelseshastighed på 40 km/h under samme betingelser som i punkt 3.2.1 ovenfor og med samme bremsetryk eller aktiveringskraft (temperaturbetingelserne kan være anderledes). Den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration med den varme bremse skal mindst være 60 % af den værdi, der opnås med den kolde bremse, dog mindst 3.5 m/s2.

3.3.   Ækvivalensprøvning med kolde bremser

Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds virkning ved at sammenligne resultaterne af type 0-prøvningen i punkt 3.1.

3.3.1.   Der udføres en type 0-prøvning som beskrevet i punkt 3.1 med et sæt originale bremsebelægningsenheder.

3.3.2.   Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelsesskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme aktiveringskraft eller bremsetryk.

---

BILAG 6

FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER OG UDSKIFTNINGSTROMLEBREMSEBELÆGNINGER TIL KØRETØJER I KLASSE O3 OG O4

1.   Prøvningsbetingelser

De i dette bilag foreskrevne prøvninger kan udføres på et prøvningskøretøj, i et inertidynamometer eller på en rullestand under samme betingelser som i regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 3, punkt 3.1-3.4.

Bremsebelægninger til prøvning monteres på de pågældende bremser, og så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.

2.   Prøvninger og forskrifter

2.1.   Overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 11

Bremserne skal prøves efter forskrifterne i regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 2, punkt 3.5.

| 2.1.1. | Resultaterne skal rapporteres i en form i overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 3. |
| --- | --- |

2.1.1.

Resultaterne skal rapporteres i en form i overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 3.

| 2.1.2. | Der skal foretages en sammenligning mellem disse resultater og de resultater, der blev opnået med de originale bremsebelægningsenheder eller de originale tromlebremsebelægninger under samme betingelser. |
| --- | --- |

2.1.2.

Der skal foretages en sammenligning mellem disse resultater og de resultater, der blev opnået med de originale bremsebelægningsenheder eller de originale tromlebremsebelægninger under samme betingelser.

| 2.1.3. | Den opnåede bremsevirkning med varme bremser ved samme indgangsmoment for udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen i henholdsvis type I-prøvningen eller type III-prøvningen skal være:






  a) | lig med eller større end bremsevirkningen med varme bremser med den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, eller |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

Den opnåede bremsevirkning med varme bremser ved samme indgangsmoment for udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen i henholdsvis type I-prøvningen eller type III-prøvningen skal være:

a)

lig med eller større end bremsevirkningen med varme bremser med den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, eller

| b) | mindst 90 % af bremsevirkningen med kolde bremser med udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen. |
| --- | --- |

b)

mindst 90 % af bremsevirkningen med kolde bremser med udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen.

Den tilsvarende stempelvandring må ikke være ≥ 110 % af den værdi, der opnås med den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, og må ikke overstige værdien sp som defineret i bilag 11, tillæg 2, punkt 2, i regulativ nr. 13. Hvis den originale bremsebelægningsenhed eller tromlebremsebelægning er blevet prøvet efter kravene i type II-prøvningen, finder mindstekravene i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.7.2 (type III-prøvning) anvendelse for udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen.

2.2.   Ækvivalensprøvning med kolde bremser (type 0)

| 2.2.1. | Under betingelserne i punkt 1 i dette bilag og fra en begyndelseshastighed på 60 km/h med en bremsetemperatur ≤ 100 °C foretages seks bremsninger med trinvis stigende betjeningskraft eller bremsetryk indtil 6,5 bar eller en opnået deceleration på 6 m/s2. |
| --- | --- |

2.2.1.

Under betingelserne i punkt 1 i dette bilag og fra en begyndelseshastighed på 60 km/h med en bremsetemperatur ≤ 100 °C foretages seks bremsninger med trinvis stigende betjeningskraft eller bremsetryk indtil 6,5 bar eller en opnået deceleration på 6 m/s2.

| 2.2.2. | For hver bremsning afbildes betjeningskraft eller bremsetryk og middelbremsemoment eller gennemsnitligt fuldt udviklet deceleration. |
| --- | --- |

2.2.2.

For hver bremsning afbildes betjeningskraft eller bremsetryk og middelbremsemoment eller gennemsnitligt fuldt udviklet deceleration.

| 2.2.3. | Resultaterne sammenlignes med resultaterne opnået med de originale bremsebelægningsenheder eller de originale tromlebremsebelægninger under samme prøvningsbetingelser. |
| --- | --- |

2.2.3.

Resultaterne sammenlignes med resultaterne opnået med de originale bremsebelægningsenheder eller de originale tromlebremsebelægninger under samme prøvningsbetingelser.

| 2.2.4. | Udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen anses for at have samme ydelsesskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afviger – 5 og + 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk. |
| --- | --- |

2.2.4.

Udskiftningsbremsebelægningsenheden eller udskiftningstromlebremsebelægningen anses for at have samme ydelsesskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afviger – 5 og + 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed eller den originale tromlebremsebelægning på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme betjeningskraft eller bremsetryk.

---

BILAG 7

FORSKRIFTER FOR UDSKIFTNINGSBREMSEBELÆGNINGSENHEDER TIL KØRETØJER I KLASSE L

1.   Prøvningsbetingelser

1.1.   Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), for hvilke der ønskes godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder, udstyres med bremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i regulativ nr. 78.

1.2.   Bremsebelægningsenheder indleveret til prøvning monteres på de pågældende bremser og, så længe der ikke er fastlagt en bestemt tilslidningsprocedure, tilslides de efter fabrikantens anvisninger og med den tekniske tjenestes samtykke.

1.3.   Hvis der er tale om bremsebelægningsenheder til køretøjer med et kombineret bremsesystem i betydningen i punkt 2.9 i regulativ nr. 78, skal kombinationen/kombinationerne af bremsebelægningsenheder til den for- og bagaksel, som godkendelsen vedrører, afprøves.

Kombinationen kan bestå af udskiftningsbremsebelægningsenheder til begge aksler og/eller en udskiftningsbremsebelægningsenhed på en aksel og en original bremsebelægningsenhed på den anden aksel.

2.   Prøvninger og forskrifter

2.1.   Overensstemmelse med regulativ nr. 78

2.1.1.   Køretøjets bremsesystem prøves i henhold til forskrifterne for den pågældende køretøjsklasse (L1, L2, L3, L4 eller L5) i regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 1. Der er tale om følgende krav eller prøvninger:

2.1.1.1.   Type 0-prøvning, motor frakoblet

Prøvningen må kun udføres med køretøjet lastet. Der foretages mindst seks bremsninger med trinvis stigende betjeningskraft eller bremsetryk, indtil hjulblokering eller indtil en deceleration på 6 m/s2 eller op til den største tilladte betjeningskraft.

2.1.1.2.   Type 0-prøvning, motor tilkoblet

Finder kun anvendelse på køretøjer i klasse L3, L4 og L5.

2.1.1.3.   Type 0-prøvning med våde bremser

Finder ikke anvendelse på køretøjer i klasse L5 eller i tilfælde af tromlebremser og helt indkapslede skivebremser, der ikke skal gennemgå denne prøvning ved godkendelse efter regulativ nr. 78.

2.1.1.4.   Type I-prøvning

Finder kun anvendelse på køretøjer i klasse L3, L4 og L5.

2.1.2.   Køretøjet skal opfylde alle relevante forskrifter i regulativ nr. 78, bilag 3, punkt 2, for den pågældende køretøjsklasse.

2.2.   Yderligere krav

2.2.1.   Ækvivalensprøvning med kolde bremser

Der foretages en sammenligning af udskiftningsbremsebelægningsenhedens bremsevirkning med kolde bremser og den originale bremsebelægningsenheds virkning ved at sammenligne resultaterne af type 0-prøvningen i punkt 2.1.1.1.

2.2.1.1.   Der udføres en type 0-prøvning som beskrevet i punkt 2.1.1.1 med et sæt originale bremsebelægningsenheder.

2.2.1.2.   Udskiftningsbremsebelægningsenheden anses for at have samme ydelsesskarakteristika som den originale bremsebelægningsenhed, hvis den opnåede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration afviger højst 15 % fra værdierne for den originale bremsebelægningsenhed på de øverste to tredjedele af den afbildede kurve ved samme bremsetryk.

2.2.2.   Prøvning af hastighedsfølsomhed

Denne prøvning finder kun anvendelse på køretøjer i klasse L3, L4 og L5 og skal udføres med lastet køretøj under betingelserne for type 0-prøvningen med motoren frakoblet. Prøvningshastighederne er dog anderledes.

2.2.2.1.   Ud fra resultaterne af type 0-prøvningen som beskrevet i punkt 2.1.1.1 bestemmes den betjeningskraft eller det bremsetryk, der svarer til den mindste påkrævede gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration for den pågældende køretøjsklasse.

2.2.2.2.   Ved anvendelse af den betjeningskraft eller det bremsetryk, der er bestemt i punkt 2.2.2.1, og med en begyndelsestemperatur for bremsen ≤ 100 °C, foretages tre bremsninger fra hver af følgende hastigheder:

40 km/h, 80 km/h og 120 km/h (hvis vmax ≥ 130 km/h)

2.2.2.3.   I hver gruppe af tre bremsninger tages resultaternes gennemsnit, og hastigheden afbildes mod den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration.

2.2.2.4.   For de højeste hastigheder må den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration højst afvige 15 % fra værdien for den laveste hastighed.

---

BILAG 8

Tekniske forskrifter for udskiftningbremsebelægningsenheder beregnet til brug i separate parkeringsbremsesystemer, der er uafhængige af køretøjets driftsbremsesystem

1.   Overensstemmelse med regulativ nr. 13 eller 13-H

Opfyldelse af forskrifterne i regulativ nr. 13 eller 13-H skal godtgøres ved en prøvning af køretøjet.

1.1.   Køretøjsprøvning

Et køretøj, der er repræsentativt for den type (de typer), der ønskes godkendelse af udskiftningsbremsebelægningsenheder til, udstyres med udskiftningsbremsebelægningsenheder af den type, der søges godkendt, og instrumenteres til bremseprøvning som foreskrevet i det respektive regulativ nr. 13 eller 13-H. Køretøjet skal være fuldt lastet. Bremsebelægninger indleveret til prøvning skal monteres på de relevante bremser og må ikke tilslides.

1.2.   Køretøjets parkeringsbremsesystem skal prøves i henhold til alle relevante forskrifter i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.3 eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.3., alt efter hvad der er hensigtsmæssigt under hensyntagen til den oprindelige godkendelse af systemet.

---

BILAG 9

YDERLIGERE SÆRLIGE PROCEDURER VEDRØRENDE PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

DEL A

Bestemmelse af friktionsegenskaber ved maskinel prøvning

1.   Indledning

Del A gælder for udskiftningsbremsebelægningsenheder eller udskiftningstromlebremsebelægninger godkendt i henhold til dette regulativ.

1.1.   Prøveeksemplarer af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed prøves på en maskine, der kan reproducere prøvningsforholdene og gennemføre prøvningsprocedurerne i dette bilag.

1.2.   Ved evaluering af prøvningsresultaterne bestemmes prøveeksemplarernes friktionsegenskaber.

1.3.   Prøveeksemplarernes friktionsegenskaber sammenlignes med den standard, der er registreret for en type udskiftningsbremsebelægningsenhed, til konstatering af overensstemmelsen hermed.

2.   Udskiftningsbremsebelægningsenheder til køretøjer i klasse M1, M2, N1, O1, O2, og L

2.1.   Udstyr

2.1.1.   Maskinen skal være konstrueret til montering af og drift med en bremse i fuld størrelse, som svarer til dem, der monteres på den køretøjsaksel, der benyttes til godkendelsesprøvning i henhold til punkt 5 i dette regulativ.

2.1.2.   Skivens/tromlens omdrejningstal skal være 660 ± 10 omdr./min (1) ubelastet og mindst 600 omdr./min ved fuld belastning.

2.1.3.   Prøvecyklusser og aktivering af bremsen i cyklusserne skal kunne indstilles og køre automatisk.

2.1.4.   Udgangsmoment eller bremsetryk (metoden med konstant moment) og kontaktfladens temperatur skal registreres.

2.1.5.   Der skal være mulighed for direkte luftkøling hen over bremsen med en hastighed på 600 ± 60 m3/h.

2.2.   Prøvningsmetode

2.2.1.   Forberedelse af prøver

Ved fabrikantens tilslidningsprocedure skal der for bremseklodsenheder sikres et anlægsareal på mindst 80 % og en overfladetemperatur på højst 300 °C og for bremsebakkeenheder (primærbakken) et anlægsareal på mindst 70 % og en overfladetemperatur på højst 200 °C.

2.2.2.   Prøveplan

Prøvningen består af en række prøvecyklusser efter hinanden, som hver består af X bremsninger af 5 sekunders varighed adskilt af 10-sekunders intervaller med slækket bremse.

Der kan benyttes en af følgende to metoder:

2.2.2.1.   Prøvning med konstant tryk

2.2.2.1.1.   Bremseklodsenheder

Det hydrauliske tryk p under kaliberens stempel (stempler) skal være konstant efter følgende formel:

Formula

| Md | = | 150 Nm for Ak ≤ 18,1 cm2 |
| --- | --- | --- |
| Md | = | 300 Nm for Ak > 18,1 cm2 |
| Ak | = | kaliberstemplets (-stemplernes) areal |
| rw | = | skivens effektive radius |

Md

=

150 Nm for Ak ≤ 18,1 cm2

Md

=

300 Nm for Ak > 18,1 cm2

Ak

=

kaliberstemplets (-stemplernes) areal

rw

=

skivens effektive radius

| Cyklus nr. | Antal bremsninger X | Begyndelsestemp. bremserotor
  (°C) | Maks. temp. bremserotor
  (°C) | Tvungen køling |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | åben | nej |
| 2-6 | 5 × 10 | 100 | åben (350) (2) | nej |
| 7 | 1 × 10 | 100 | åben | ja |

Cyklus nr.

Antal bremsninger X

Begyndelsestemp. bremserotor

(°C)

Maks. temp. bremserotor

(°C)

Tvungen køling

1

1 × 10

≤ 60

åben

nej

2-6

5 × 10

100

åben (350) (2)

nej

7

1 × 10

100

åben

ja

2.2.2.1.2.   Bremsebakkeenheder

Det gennemsnitlige tryk ved bremsebelægningens kontaktflade skal være konstant på 22 ± 6 N/m2, målt på en statisk bremse uden selvforstærkning.

| Cyklus nr. | antal bremsninger X | Begyndelsestemp. bremserotor
  (°C) | Maks. temp. bremserotor
  (°C) | Tvungen køling |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 10 | ≤ 60 | 200 | ja |
| 2 | 1 × 10 | 100 | åben | nej |
| 3 | 1 × 10 | 100 | 200 | ja |
| 4 | 1 × 10 | 100 | åben | nej |

Cyklus nr.

antal bremsninger X

Begyndelsestemp. bremserotor

(°C)

Maks. temp. bremserotor

(°C)

Tvungen køling

1

1 × 10

≤ 60

200

ja

2

1 × 10

100

åben

nej

3

1 × 10

100

200

ja

4

1 × 10

100

åben

nej

2.2.2.2.   Prøvning med konstant moment

Denne metode gælder kun for bremseklodsenheder. Bremsemomentet skal holdes konstant inden for ± 5 % og indstilles, så de maksimale temperaturer for bremserotoren sikres ifølge nedenstående tabel.

| Cyklus nr. | Antal bremsninger X | Begyndelsestemp. bremserotor
  (°C) | Maks. temp. bremserotor
  (°C) | Tvungen køling |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300-350 (200-250) (3) | nej |
| 2-4 | 3 × 5 | 100 | 300-350 (200-250) | nej |
| 5 | 1 × 10 | 100 | 500-600 (300-350) | nej |
| 6-9 | 4 × 5 | 100 | 300-350 (200-250) | nej |
| 10 | 1 × 10 | 100 | 500-600 (300-350) | nej |
| 11-13 | 3 × 5 | 100 | 300-350 (200-250) | nej |
| 14 | 1 × 5 | ≤ 60 | 300-350 (200-250) | nej |

Cyklus nr.

Antal bremsninger X

Begyndelsestemp. bremserotor

(°C)

Maks. temp. bremserotor

(°C)

Tvungen køling

1

1 × 5

≤ 60

300-350 (200-250) (3)

nej

2-4

3 × 5

100

300-350 (200-250)

nej

5

1 × 10

100

500-600 (300-350)

nej

6-9

4 × 5

100

300-350 (200-250)

nej

10

1 × 10

100

500-600 (300-350)

nej

11-13

3 × 5

100

300-350 (200-250)

nej

14

1 × 5

≤ 60

300-350 (200-250)

nej

2.3.   Evaluering af prøvningsresultaterne

Friktionsegenskaberne bestemmes ud fra det bremsemoment, der konstateres på bestemte punkter under en prøvningsprocedure. Hvis bremsefaktoren er konstant, hvilket f.eks. er tilfældet for skivebremser, kan bremsemomentet omsættes direkte til friktionskoefficient.

2.3.1.   Bremseklodsenheder

2.3.1.1.   Friktionskoefficienten under drift (μop) er gennemsnittet af de værdier, der registreres i cyklus 2-7 (konstant tryk) eller cyklus 2-4, 6-9 og 11-13 (konstant moment); måling foretages et sekund efter påbegyndelse af første bremsning i hver cyklus.

2.3.1.2.   Den maksimale friktionskoefficient (μmax) er den største værdi, der registreres i en hvilken som helst af cyklusserne.

2.3.1.3.   Den minimale friktionskoefficient (μmin) er den mindste værdi, der registreres i en hvilken som helst af cyklusserne.

2.3.2.   Bremsebakkeenheder

2.3.2.1.   Gennemsnitsmomentet (Mmean) er gennemsnittet af største og mindste værdi af det bremsemoment, der måles ved femte bremsning i cyklus 1 og 3.

2.3.2.2.   Momentet med varme bremser (Mhot) er det mindste bremsemoment, der udvikles under cyklus 2 og 4. Hvis temperaturen overstiger 300 °C under disse cyklusser, benyttes værdien ved 300 °C som Mhot.

2.4.   Godkendelseskriterier

2.4.1.   Med hver ansøgning om godkendelse af en type bremsebelægningsenhed indgives oplysning om:

| 2.4.1.1. | for bremseklodsenheder, værdier for μop, μmin, μmax |
| --- | --- |

2.4.1.1.

for bremseklodsenheder, værdier for μop, μmin, μmax

| 2.4.1.2. | for bremsebakkeenheder, værdier for Mmean og Mhot. |
| --- | --- |

2.4.1.2.

for bremsebakkeenheder, værdier for Mmean og Mhot.

2.4.2.   Under produktion af en godkendt type bremsebelægningsenhed skal det ved hjælp af stikprøver påvises, at de værdier, der er registreret i punkt 2.4.1 i dette bilag, overholdes inden for følgende tolerancer:

| 2.4.2.1. | for bremseklodser til skivebremser: | μop ± 15 % af den registrerede værdi |
| --- | --- | --- |

2.4.2.1.

for bremseklodser til skivebremser:

μop ± 15 % af den registrerede værdi

| | μmin ≥ den registrerede værdi |
| --- | --- |

μmin ≥ den registrerede værdi

| | μmax ≤ den registrerede værdi. |
| --- | --- |

μmax ≤ den registrerede værdi.

| 2.4.2.2. | for »simplex« tromlebremsebelægninger: | Mmean ± 20 % af den registrerede værdi |
| --- | --- | --- |

2.4.2.2.

for »simplex« tromlebremsebelægninger:

Mmean ± 20 % af den registrerede værdi

| | Mhot ≥ den registrerede værdi. |
| --- | --- |

Mhot ≥ den registrerede værdi.

3.   Bremsebelægningsenheder og tromlebremsebelægninger til køretøjer i klasse M3, N2, N3, O3, og O4

3.1.   Udstyr

3.1.1.   Maskinen skal udstyres med en skivebremse af typen med fast kaliber med en cylinderdiameter på 60 mm og en massiv (ikke ventileret) skive med en diameter på 278 ± 2 mm og en tykkelse på 12 mm ± 0,5 mm. Et rektangulært stykke af friktionsmaterialet med et areal på 44 cm2 ± 0,5 cm2 og en tykkelse på mindst 6 mm skal være fastgjort til bagpladen.

3.1.2.   Skivens omdrejningstal skal være 660 ± 10 omdr./min ubelastet og mindst 600 omdr./min ved fuld belastning.

3.1.3.   Det gennemsnitlige tryk ved bremsebelægningens kontaktflade skal være konstant på 75 N/cm2 ± 10 N/cm2.

3.1.4.   Prøvecyklusser og aktivering af bremsen i cyklusserne skal kunne indstilles og køre automatisk.

3.1.5.   Udgangsmoment og kontaktfladens temperatur skal registreres.

3.1.6.   Der skal være mulighed for direkte luftkøling hen over bremsen med en hastighed på 600 ± 60 m3/h.

3.2.   Prøvningsmetode

3.2.1.   Forberedelse af prøver

Fabrikantens tilslidningsprocedure skal sikre et anlægsareal på mindst 80 %, uden at overfladetemperaturen overstiger 200 °C.

3.2.2.   Prøveplan

Prøvningen består af en række prøvecyklusser efter hinanden, som hver består af X bremsninger af 5 sekunders varighed adskilt af 10-sekunders intervaller med slækket bremse.

| Cyklus nr. | Antal bremsninger | Bremserotortemperatur ved prøvningens begyndelse
  (°C) | Tvungen køling |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 5 | 100 | ja |
| 2 | 5 | stigende til ≤ 200 | nej |
| 3 | 5 | 200 | nej |
| 4 | 5 | stigende til ≤ 300 | nej |
| 5 | 5 | 300 | nej |
| 6 | 3 | 250 | ja |
| 7 | 3 | 200 | ja |
| 8 | 3 | 150 | ja |
| 9 | 10 | 100 | ja |
| 10 | 5 | stigende til ≤ 300 | nej |
| 11 | 5 | 300 | nej |

Cyklus nr.

Antal bremsninger

Bremserotortemperatur ved prøvningens begyndelse

(°C)

Tvungen køling

1

5

100

ja

2

5

stigende til ≤ 200

nej

3

5

200

nej

4

5

stigende til ≤ 300

nej

5

5

300

nej

6

3

250

ja

7

3

200

ja

8

3

150

ja

9

10

100

ja

10

5

stigende til ≤ 300

nej

11

5

300

nej

3.3.   Evaluering af prøvningsresultaterne

Friktionsegenskaberne bestemmes ud fra det bremsemoment, der konstateres i udvalgte cyklusser under en prøvningsprocedure. Bremsemoment omsættes til friktionskoefficient μ.

μ-værdien for hver bremsning skal bestemmes som gennemsnitsværdien for de 5 sekunders bremsning.

3.3.1.   Friktionskoefficienten under drift μop1 er gennemsnitsværdien for μ registreret for bremsninger i cyklus 1, og μop2 er gennemsnitsværdien for μ registreret for bremsninger i cyklus 9.

3.3.2.   Den maksimale friktionskoefficient μmax er den største værdi for μ, der registreres ved en bremsning i cyklus 1 til og med cyklus 11.

3.3.3.   Den minimale friktionskoefficient μmin er den mindste værdi for μ, der registreres ved en bremsning i cyklus 1 til og med cyklus 11.

3.4.   Godkendelseskriterier

3.4.1.   Sammen med enhver ansøgning om godkendelse af en type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller en type udskiftningstromlebremsebelægning fremsendes værdierne for μop1, μop2, μmin og μmax.

3.4.2.   Under produktion af en godkendt type udskiftningsbremsebelægningsenhed eller udskiftningstromlebremsebelægning skal det ved hjælp af stikprøver påvises, at de værdier, der er registreret i punkt 3.4.1 i dette bilag, overholdes inden for følgende tolerancer:

| | μop1, μop2 ± 15 % af den registrerede værdi |
| --- | --- |

μop1, μop2 ± 15 % af den registrerede værdi

| | μmin ≥ den registrerede værdi |
| --- | --- |

μmin ≥ den registrerede værdi

| | μmax ≤ den registrerede værdi. |
| --- | --- |

μmax ≤ den registrerede værdi.

DEL B

Produktionens overensstemmelse vedrørende bremseskiver og -tromler

1.   Indledning

Del B finder anvendelse på udskiftningsbremseskiver og -tromler godkendt i henhold til dette regulativ.

2.   Forskrifter

Produktionens overensstemmelse skal påvises gennem rutinemæssig kontrol og dokumentation som minimum af følgende:

2.1.   kemisk sammensætning

2.2.   mikrostruktur

mikrostrukturen skal karakteriseres i overensstemmelse med ISO 945-1:2006

| a) | beskrivelse af matricens sammensætning |
| --- | --- |

a)

beskrivelse af matricens sammensætning

| b) | beskrivelse af grafitform, fordeling og størrelse. |
| --- | --- |

b)

beskrivelse af grafitform, fordeling og størrelse.

2.3.   Mekaniske egenskaber

| a) | trækstyrke i henhold til ISO 6892:1998 |
| --- | --- |

a)

trækstyrke i henhold til ISO 6892:1998

| b) | Brinell-hårdhed måles i overensstemmelse med ISO 6506-1: 2005. |
| --- | --- |

b)

Brinell-hårdhed måles i overensstemmelse med ISO 6506-1: 2005.

I hvert tilfælde skal målingerne udføres på prøver, der er udtaget af den pågældende bremseskive eller -tromle.

2.4.   geometriske egenskaber

Bremseskiver:

| a) | Tykkelsesvariation |
| --- | --- |

a)

Tykkelsesvariation

| b) | Friktionsfladens udløb |
| --- | --- |

b)

Friktionsfladens udløb

| c) | Friktionsoverfladens ruhed |
| --- | --- |

c)

Friktionsoverfladens ruhed

| d) | Kæbetykkelsesvariation (kun for ventilerede skiver) |
| --- | --- |

d)

Kæbetykkelsesvariation (kun for ventilerede skiver)

Bremsetromler:

| a) | Ovalitet |
| --- | --- |

a)

Ovalitet

| b) | Friktionsoverfladens ruhed. |
| --- | --- |

b)

Friktionsoverfladens ruhed.

2.5.   Godkendelseskriterier

Med hver ansøgning om godkendelse af en udskiftningsbremseskive eller –tromle indsendes en produktspecifikation, som omfatter:

| a) | den kemiske sammensætning og dens tilladelige område, eller, i givet fald, maksimumsværdi for hvert element |
| --- | --- |

a)

den kemiske sammensætning og dens tilladelige område, eller, i givet fald, maksimumsværdi for hvert element

| b) | mikrostruktur, jf. punkt 2.2 |
| --- | --- |

b)

mikrostruktur, jf. punkt 2.2

| c) | mekaniske egenskaber, jf. punkt 2.3, og deres tilladelige område, eller, i givet fald, minimumsværdi. |
| --- | --- |

c)

mekaniske egenskaber, jf. punkt 2.3, og deres tilladelige område, eller, i givet fald, minimumsværdi.

Under rutinemæssig produktion af en godkendt udskiftningsbremseskive eller -tromle skal produktionen udvise overensstemmelse med disse registrerede specifikationer.

For så vidt angår geometriske egenskaber må de værdier, som foreskrives i punkt 5.3.3.1.1 for bremseskiver og punkt 5.3.3.1.2. for bremsetromler, ikke overskrides.

2.6.   Dokumentation

Dokumentationen skal indeholde producentens højeste og mindste tilladte værdier.

2.7.   Prøvningsfrekvens

De målinger, der er foreskrevet i dette bilag, skal foretages for hver produktionsbatch.

---

(1)  Hvis der er tale om køretøjer i klasse L1 og L2, kan der anvendes en lavere prøvningshastighed.

(2)  Hvis der er tale om køretøjer i klasse L, skal temperaturen begrænses til 350 °C. Om nødvendigt reduceres antallet af bremsninger pr. cyklus tilsvarende. I så fald skal antallet af cyklusser øges for at opnå samme antal bremsninger.

(3)  Værdierne i parentes gælder køretøjer i klasse L.

---

BILAG 10

ILLUSTRATIONER

1.   Bremseskivens konstruktionstyper (eksempler)

Flad type

Image

Cylindertype

Image

Stempeltype

Image

Konisk type

Image

Dobbeltflangetype

Image

| B | Monteringsbolthullernes diameter (eller gevindstørrelse i tilfælde af gevindhuller) |
| --- | --- |
| D | Skivens udvendige diameter |
| F(i) | Friktionsoverfladens indvendige diameter (inderst) |
| F(o) | Friktionsoverfladens indvendige diameter (yderst) |
| H | Monteringsflangens tykkelse |
| L(k) | Bredde på kølingskanal (ventileringskanal) |
| S(new) | Skivens tykkelse (nominel) |
| S(min) | Skivens tykkelse (mindste tilladelige slidtykkelse) |
| T(i) | Indvendig diameter (moteringsmuffens diameter) |
| T(k) | »x« antal monteringsbolthuller og PCD (pitch circle diameter) |
| T(t) | Skivens samlede længde |

B

Monteringsbolthullernes diameter (eller gevindstørrelse i tilfælde af gevindhuller)

D

Skivens udvendige diameter

F(i)

Friktionsoverfladens indvendige diameter (inderst)

F(o)

Friktionsoverfladens indvendige diameter (yderst)

H

Monteringsflangens tykkelse

L(k)

Bredde på kølingskanal (ventileringskanal)

S(new)

Skivens tykkelse (nominel)

S(min)

Skivens tykkelse (mindste tilladelige slidtykkelse)

T(i)

Indvendig diameter (moteringsmuffens diameter)

T(k)

»x« antal monteringsbolthuller og PCD (pitch circle diameter)

T(t)

Skivens samlede længde

2.   Bremsetromle (eksempel)

Image

| A | Tromlens indvendige diameter |
| --- | --- |
| B | Friktionsoverfladens bredde |
| C | »x« antal monteringsbolthuller og PCD (pitch circle diameter) |
| D | Monteringsmuffens diameter |
| E | Udvendig tromlebredde |
| F | Monteringsflangens tykkelse |
| G | Tromlens udvendige diameter |
| H | Hylsterdiameter |
| I | Monteringsbolthullernes diameter |

A

Tromlens indvendige diameter

B

Friktionsoverfladens bredde

C

»x« antal monteringsbolthuller og PCD (pitch circle diameter)

D

Monteringsmuffens diameter

E

Udvendig tromlebredde

F

Monteringsflangens tykkelse

G

Tromlens udvendige diameter

H

Hylsterdiameter

I

Monteringsbolthullernes diameter

---

BILAG 11

KRAV TIL UDSKIFTNINGSBREMSESKIVER ELLER UDSKIFTNINGSBREMSETROMLER TIL KØRETØJER I KLASSE M OG N

1.   Prøvningsoversigt

For de prøvninger, der kræves i punkt 5.3 i dette regulativ, gælder følgende nærmere specifikationer i henhold til køretøjsklasse:

Tabel A11/1A

Køretøjer i klasse M1 og N1

| | Køretøjsprøvning | Alternativ dynamometerprøvning |
| --- | --- | --- |
| Ydelsesprøvninger, jf. regulativ nr. 13/13-H | 2.2.1. | Type 0, frakoblet motor |

Køretøjsprøvning

Alternativ dynamometerprøvning

Ydelsesprøvninger, jf. regulativ nr. 13/13-H

2.2.1.

Type 0, frakoblet motor

| 3.4.1. | Type 0 |
| --- | --- |

3.4.1.

Type 0

| 2.2.2. | Type 0, tilkoblet motor |
| --- | --- |

2.2.2.

Type 0, tilkoblet motor

| 3.4.4. | Simulering af bremseprøvninger, tilkoblet motor
  Hastighed og belastning svarende til punkt 2.2.2. |
| --- | --- |

3.4.4.

Simulering af bremseprøvninger, tilkoblet motor

Hastighed og belastning svarende til punkt 2.2.2.

| 2.2.3. | Type I |
| --- | --- |

2.2.3.

Type I

| 3.4.2. | Type I |
| --- | --- |

3.4.2.

Type I

| 2.3. | Parkeringsbremsesystem (hvis relevant) |
| --- | --- |

2.3.

Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)

—

Sammenligningsprøvning med original del

| 2.4. | Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler) |
| --- | --- |

2.4.

Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)

| 3.5. | Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte hjulbremser) |
| --- | --- |

3.5.

Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte hjulbremser)

Integritetsprøvning

Ingen køretøjsprøvning – brug dynamometerprøvning

4.1.   Bremseskiver

| 4.1.1. | Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven |
| --- | --- |

4.1.1.

Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven

| 4.1.2. | Prøvning af bremseskiven ved høj belastning |
| --- | --- |

4.1.2.

Prøvning af bremseskiven ved høj belastning

4.2.   Bremsetromler

| 4.2.1. | Termisk udmattelsesprøvning af bremstromle |
| --- | --- |

4.2.1.

Termisk udmattelsesprøvning af bremstromle

| 4.2.2. | Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning |
| --- | --- |

4.2.2.

Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning

For hver skive- og tromletype skal der for mindst én testgruppe (se definition i punkt 5.3.6. i dette regulativ) foretages type 0-prøvning og type I-prøvning på et køretøj.

Tabel A11/1B

Køretøjer i klasse M2, M3, N2, N3

| | Køretøjsprøvning | Alternativ dynamometerprøvning |
| --- | --- | --- |
| Ydelsesprøvninger, jf. regulativ nr. 13 | 2.2.1. | Type 0, frakoblet motor |

Køretøjsprøvning

Alternativ dynamometerprøvning

Ydelsesprøvninger, jf. regulativ nr. 13

2.2.1.

Type 0, frakoblet motor

| 3.4.1. | Type 0 |
| --- | --- |

3.4.1.

Type 0

| 2.2.3. | Type I |
| --- | --- |

2.2.3.

Type I

| 3.4.2. | Type I |
| --- | --- |

3.4.2.

Type I

| 2.2.4. | Type II |
| --- | --- |

2.2.4.

Type II

| 3.4.3. | Type II |
| --- | --- |

3.4.3.

Type II

| 2.3. | Parkeringsbremsesystem (hvis relevant) |
| --- | --- |

2.3.

Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)

—

Sammenligningsprøvning med original del

| 2.4. | Prøvning af de dynamiske friktionsegenskaber (sammenlignings prøvning foretaget på de enkelte aklser) |
| --- | --- |

2.4.

Prøvning af de dynamiske friktionsegenskaber (sammenlignings prøvning foretaget på de enkelte aklser)

| 3.5. | Prøvning af de dynamiske friktionsegenskaber (sammenlignings prøvning foretaget på de de enkelte hjulbremser) |
| --- | --- |

3.5.

Prøvning af de dynamiske friktionsegenskaber (sammenlignings prøvning foretaget på de de enkelte hjulbremser)

Integritetsprøvning

Ingen køretøjsprøvning – brug dynamometerprøvning

4.1.   Bremseskiver

| 4.1.1. | Termisk udmattelse |
| --- | --- |

4.1.1.

Termisk udmattelse

| 4.1.2. | Prøvning ved høj belastning |
| --- | --- |

4.1.2.

Prøvning ved høj belastning

4.2.   Bremsetromler

| 4.2.1. | Termisk udmattelse |
| --- | --- |

4.2.1.

Termisk udmattelse

| 4.2.2. | Prøvning ved høj belastning |
| --- | --- |

4.2.2.

Prøvning ved høj belastning

2.   Kontrol af kravene til køretøjsprøvning

2.1.   Prøvningskøretøj

Et køretøj, der er repræsentativt for den udvalgte testgruppe (jf. definitionen i punkt 5.3.6 i dette regulativ) for hvilken der ansøges om godkendelse af eller komponentrapport om en udskiftningsbremseskive eller -tromle, skal være forsynet med den pågældende udskiftningsbremseskive eller -tromle samt være udstyret med prøvningsudstyr til prøvning af bremser, jf. bestemmelserne i regulativ nr. 13 eller 13-H.

Udskiftningsbremseskiven/udskiftningsbremsetromlen monteres på den pågældende aksel med dertilhørende bremsebelægning, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90, og kan fås fra køretøjs- eller akselfabrikanten.

Medmindre der er fastlagt en ensartet procedure for, hvordan bremsningen foretages, gennemføres prøvningen efter aftale med den tekniske tjeneste. Alle nedenfor anførte prøvninger foretages på bremser, som er tilkørte.

Der anvendes samme tilkørselsprogram til både udskiftningsbremseskiver/udskiftningsbremsetromler og originale bremseskiver/bremsetromler.

2.2.   Driftsbremsesystem

2.2.1.   Type 0-bremseprøvninger, frakoblet motor, lastet køretøj

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.2.

2.2.2.   Type 0-bremseprøvninger, tilkoblet motor, ulastet og lastet køretøj

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.3 (supplerende prøvning, køretøjsreaktion ved bremsning ved høj hastighed) eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.3.

2.2.3.   Type I-bremseprøvninger

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.1, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.5.1.

Ved afslutningen af type I-bremseprøvningen skal bremsevirkningen med varme bremser være i overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.3, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.5.2.

2.2.4.   Type II-bremseprøvninger

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.6.

2.3.   Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)

2.3.1.   Hvis driftsbremsesystemet og parkeringsbremsesystemet anvender en fælles skive- eller tromlefriktionsoverflade, er det ikke nødvendigt at udføre en specifik prøvning af parkeringsbremsesystemet. En tilfredsstillende gennemførelse af type 0-prøvningen med lastet køretøj skal anses for at opfylde kravene til parkeringsbremsesystemet.

2.3.2.   Statisk prøvning på bakke med hældning på 18 %, lastet køretøj

2.3.3.   Køretøjet skal opfylde alle relevante bestemmelser i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.3, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.3, der finder anvendelse på den pågældende køretøjsklasse.

2.4.   Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)

Ved denne prøvning skal køretøjet være lastet, og alle bremsninger foretages på flad vej med motoren frakoblet.

Driftsbremsesystemet i køretøjet skal være udstyret med en anordning, som separerer forhjulsbremser fra baghjulsbremser, så de altid kan betjenes uafhængigt af hinanden.

Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive eller -tromle til forhjulsbremserne, skal baghjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.

Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive eller -tromle til baghjulsbremserne, skal forhjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.

2.4.1.   Ydelsessammenlignende prøvning med kolde bremser

Med kolde bremser sammenlignes udskiftningsbremseskiven eller -tromlen med den tilsvarende originale del ved at sammenholde resultaterne af nedenstående prøvning.

2.4.1.1.   Med udskiftningsbremseskiven eller -tromlen foretages mindst seks på hinanden følgende bremsninger med forskellige, gradvist stigende styretryk eller bremsetryk som led i processen indtil til det punkt, hvor hjulene blokeres, eller indtil der nås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 6 m/s2 (M1, M2, N1) eller 3,5 m/s2 (M3, N2, N3), eller indtil det højeste styretryk eller bremsetryk, der er tilladt for denne køretøjsklasse, nås, idet udgangshastigheden for prøvning af bremseskiver eller –tromler på for- eller bagaksel er i overensstemmelse med nedenstående tabel:

Tabel A11/2.4.1.1

| Køretøjsklasse | Prøvningshastighed i km/h |
| --- | --- |
| Foraksel | Bagaksel |
| M1 | 70 | 45 |
| M2 | 50 | 40 |
| N1 | 65 | 50 |
| M3, N2, N3 | 45 | 45 |

Køretøjsklasse

Prøvningshastighed i km/h

Foraksel

Bagaksel

M1

70

45

M2

50

40

N1

65

50

M3, N2, N3

45

45

Før hver bremsning skal skivens/tromlens begyndelsestemperatur være ≤ 100 °C.

2.4.1.2.   Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 2.4.1.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive/bremsetromle.

2.4.1.3.   Udskiftningsbremseskivens eller -tromlens dynamiske friktionsegenskaber kan anses for at svare til den originale bremseskives/bremsetromles, forudsat de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med enten ± 10 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives/bremsetromles værdier.

3.   Inertidynamometerprøvning

3.1.   Dynamometerudstyr

Under prøvning skal dynamometeret være forsynet med den originale bremsekaliber eller hjulbremse for det pågældende køretøj. Inertidynamometeret skal være udstyret med en konstant momentanordning og udstyr til løbende registrering af omdrejningstal, bremsetryk, antal omdrejninger efter bremsningens påbegyndelse, bremsemoment, bremsningsvarighed og bremseskivernes eller -tromlernes temperatur.

3.2.   Prøvningsbetingelser

3.2.1.   Inertidynamometerets svingmasse

Inertidynamometerets svingmasse skal så nøjagtigt som muligt med en tolerance på ± 5 % indstilles til den teoretisk krævede værdi, som svarer til værdien for den del af køretøjets samlede inerti, som bremses af det pågældende hjul. Der anvendes følgende formel til beregningen:

I = m · rdyn
  2

hvor:

| I | = | rotationsinerti (kgm2) |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | dækkets dynamiske rulleradius (m) |
| m | = | prøvningsmasse (den del af køretøjets totalmasse, som bremses af det pågældende hjul) som foreskrevet i dette regulativ. |

I

=

rotationsinerti (kgm2)

rdyn

=

dækkets dynamiske rulleradius (m)

m

=

prøvningsmasse (den del af køretøjets totalmasse, som bremses af det pågældende hjul) som foreskrevet i dette regulativ.

3.2.1.1.   Dynamisk rulleradius

Ved beregningen af svingmasse anvendes den dynamiske rulleradius (rdyn) for det største dæk, der er godkendt til køretøjet (eller akslen).

3.2.1.2.   Prøvningsmasse

Prøvningsmasses til beregning af svingmassen skal være som følger:

| a) | Ved prøvning af forakslens bremseskiver og -tromler: | mveh | = | køretøjets maksimale tilladte totalmasse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nfront | = | antal foraksler |

a)

Ved prøvning af forakslens bremseskiver og -tromler:

Formula

mveh

=

køretøjets maksimale tilladte totalmasse

nfront

=

antal foraksler

| b) | Ved prøvning af bagakslens bremseskiver og -tromler: | mveh | = | køretøjets maksimale tilladte totalmasse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nrear | = | antal bagaksler |

b)

Ved prøvning af bagakslens bremseskiver og -tromler:

Formula

mveh

=

køretøjets maksimale tilladte totalmasse

nrear

=

antal bagaksler

Tabel A11/3.2.1.2

| Køretøjsklasse | Masseprocent m, der tages højde for |
| --- | --- |
| X-værdier (foraksel) | Y-værdier (bagaksel) |
| M1 | 77 | 32 |
| M2 | 69 | 44 |
| N1 | 66 | 39 |
| M3, N2, N3 | 55 | 55 |

Køretøjsklasse

Masseprocent m, der tages højde for

X-værdier (foraksel)

Y-værdier (bagaksel)

M1

77

32

M2

69

44

N1

66

39

M3, N2, N3

55

55

3.2.2.   Dynamometerets rotationshastighed skal indledningsvis svare til den lineære hastighed for køretøjet ved 80 km/h (M1, N1) eller 60 km/h (M2, M3, N2, N3) baseret på den gennemsnitlige dynamiske rulleradius for den største og mindste tilladte dækstørrelse.

3.2.3.   Køling

Der kan foretages køling som angivet enten i punkt 3.2.3.1 eller 3.2.3.2

3.2.3.1.   Prøvning udføres med et komplet hjul (fælg og dæk) monteret på den bevægelige del af bremsen på samme måde som på køretøjet (worst case).

Med hensyn til type I- og type II-prøverne kan der under opvarmningskørslerne anvendes en luftkølingshastighed og –retning, der simulerer de faktiske forhold, idet luftstrømmens hastighed er vAir = 0,33v

hvor:

| v | = | køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse. |
| --- | --- | --- |

v

=

køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse.

I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.

Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.

3.2.3.2.   Prøvning uden fælg

Med hensyn til type I- og type II-prøverne tillades ingen køling under opvarmningskørslerne.

I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.

3.2.4.   Præparering af bremsen

3.2.4.1.   Skivebremser

Prøvningen udføres med en ny skive og med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).

3.2.4.2.   Tromlebremser

Prøvningen udføres ved hjælp af en ny tromle med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (eventuel beskyttende fedt fjernes).

Det er tilladt at bearbejde belægningerne for at opnå god kontakt mellem belægning og tromle.

3.3.   Alternativ prøvning af bremseevne på dynamometer

Tabel A11/3.3

| 1a. | For køretøjer i klasse M1, M2 og N1

  Se proceduren for tilkørsel (tilslidning), som er beskrevet i bilag 3, punkt 2.2.2.3. |
| --- | --- |
| 1b. | For køretøjer i klasse M3, N2, N3

  Tilkørsel (tilslidning):
  100 bremsninger (skive) eller 200 bremsninger (tromle)
  Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)
  vi = 60 km/h
  dm = 1 og 2 m/s2 skiftevis |
| 2. | Dynamiske friktionsegenskaber, jf. punkt 3.5.1 i dette bilag |
| 3. | Type 0-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.1 i dette bilag |
| 4. | Type I-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.2 i dette bilag |
| 5. | Tilkørsel:
  10 bremsninger (skive) eller 20 bremsninger (tromle)
  Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)
  vi = 60 km/h
  dm = 1 og 2 m/s2 skiftevis |
| 6. | Type 0-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.1 i dette bilag |
| 7. | Bremseprøvning med tilkoblet simuleringsmotor, jf. punkt 3.4.4 i dette bilag |
| 8. | Tilkørsel: (som nr. 5) |
| 9. | Dynamiske friktionsegenskaber, jf. punkt 3.5.1 i dette bilag |
| 10. | Type II-bremseprøvning (hvis relevant), jf. punkt 3.4.2 i dette bilag |
| 11. | Tilkørsel: (som nr. 5)
  Trin 12-19 er frivillige (hvis aktivering ikke er tilstrækkelig) |
| 12. | Type 0-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.1 i dette bilag |
| 13. | Type I-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.2 i dette bilag |
| 14. | Tilkørsel: (som nr. 5) |
| 15. | Dynamiske friktionsegenskaber, jf. punkt 3.5.1 i dette bilag |
| 16. | Bremseprøvning med tilkoblet simuleringsmotor, jf. punkt 3.4.4 i dette bilag |
| 17. | Tilkørsel: (som nr. 5) |
| 18. | Dynamiske friktionsegenskaber, jf. punkt 3.5.1 i dette bilag |
| 19. | Tilkørsel: (som nr. 5) |

1a.

For køretøjer i klasse M1, M2 og N1

Se proceduren for tilkørsel (tilslidning), som er beskrevet i bilag 3, punkt 2.2.2.3.

1b.

For køretøjer i klasse M3, N2, N3

Tilkørsel (tilslidning):

100 bremsninger (skive) eller 200 bremsninger (tromle)

Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)

vi = 60 km/h

dm = 1 og 2 m/s2 skiftevis

2.

Dynamiske friktionsegenskaber, jf. punkt 3.5.1 i dette bilag

3.

Type 0-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.1 i dette bilag

4.

Type I-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.2 i dette bilag

5.

Tilkørsel:

10 bremsninger (skive) eller 20 bremsninger (tromle)

Ti = 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)

vi = 60 km/h

dm = 1 og 2 m/s2 skiftevis

6.

Type 0-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.1 i dette bilag

7.

Bremseprøvning med tilkoblet simuleringsmotor, jf. punkt 3.4.4 i dette bilag

8.

Tilkørsel: (som nr. 5)

9.

Dynamiske friktionsegenskaber, jf. punkt 3.5.1 i dette bilag

10.

Type II-bremseprøvning (hvis relevant), jf. punkt 3.4.2 i dette bilag

11.

Tilkørsel: (som nr. 5)

Trin 12-19 er frivillige (hvis aktivering ikke er tilstrækkelig)

12.

Type 0-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.1 i dette bilag

13.

Type I-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.2 i dette bilag

14.

Tilkørsel: (som nr. 5)

15.

Dynamiske friktionsegenskaber, jf. punkt 3.5.1 i dette bilag

16.

Bremseprøvning med tilkoblet simuleringsmotor, jf. punkt 3.4.4 i dette bilag

17.

Tilkørsel: (som nr. 5)

18.

Dynamiske friktionsegenskaber, jf. punkt 3.5.1 i dette bilag

19.

Tilkørsel: (som nr. 5)

3.4.   Driftsbremsesystem

3.4.1.   Type 0-bremseprøvning, lastet køretøj

Denne prøvning udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.2, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.4.2.

3.4.2.   Type I-bremseprøvning

Denne prøvning udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.1, eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.5.1.

Ved afslutningen af type I-bremseprøvningen skal bremsevirkningen med varme bremser være i overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.3 eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 1.5.2.

3.4.3.   Type II-bremseprøvning

Denne prøvning udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.6.

3.4.4.   Simulering af bremseprøvninger, tilkoblet motor

I stedet for type 0-prøvningen med tilkoblet motor accepteres for så vidt dette regulativ angår, at der udføres en prøvning til simulering af forholdene med last (jf. punkt 3.2 i dette bilag) under overholdelse af de prøvningsbetingelser, som er foreskrevet for type 0-prøvning med tilkoblet motor i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.1.1 eller regulativ nr. 13-H, bilag 3, punkt 2.1.1.

3.5.   Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte hjulbremser)

Med kolde bremser sammenlignes udskiftningsbremseskiven eller –tromlen med den tilsvarende originale del ved at sammenholde resultaterne af nedenstående prøvning.

3.5.1.   Med udskiftningsbremsen/udskiftningstromlen foretages mindst seks på hinanden følgende bremsninger med forskellige, gradvist stigende styretryk eller bremsetryk som led i processen op til en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 6 m/s2 (M1, M2, N1) eller 5 m/s2 (M3, N2, N3). Styretrykket eller bremsetrykket må ikke overstige det højest tilladte styretryk eller bremsetryk, der hele tiden er garanteret af køretøjets bremsesystem, f.eks. kompressorens indkoblingstryk). Før hver bremsning skal skivens/tromlens begyndelsestemperatur være ≤ 100 °C.

3.5.2.   Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 3.5.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive/bremsetromle.

3.5.3.   Udskiftningsbremseskivens eller -tromlens dynamiske friktionsegenskaber ved procedurens slutning (trin 9 eller 18) kan anses for at svare til den originale bremseskives/bremsetromles, forudsat de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med enten ± 8 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives/bremsetromles værdier.

4.   Integritetsprøvning ved brug af inertidynamometer

Prøvningerne udføres i overensstemmelse med punkt 4.1 (skiver) eller 4.2 (tromler).

Der kræves en enkelt prøvning pr. testgruppe, medmindre udskiftningsdelen ikke opnår det påkrævede antal cyklusser før beskadigelse eller svigt (se punkt 4.1.1.1.3 eller 4.1.1.2.3 i dette bilag).

Bremsen bør monteres på dynamometeret i overensstemmelse med dens montering på køretøjet (stift monterede bremser eller bremser monteret ved hjælp af stubaksel er undtaget).

Bremseskivens/bremsetromlens temperatur måles så tæt på friktionsoverfladen som muligt. Temperaturmålingen registreres, og metode og målepunkt skal være ens ved alle prøvninger.

Hvis der anvendes luftkøling under en bremsning eller mellem bremsningerne i en bremsecyklus, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være begrænset til vair = 0,33 v

hvor:

| v | = | køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse. |
| --- | --- | --- |

v

=

køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse.

I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.

Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.

4.1.   Bremseskiver

4.1.1.   Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven

Denne prøvning udføres med en ny skive og med originale bremsekalibre til de(t) pågældende køretøj(er) og nye bremsebelægningsenheder til de(t) pågældende køretøj(er), som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).

Slidte bremsebelægninger kan om nødvendigt udskiftes under prøven.

4.1.1.1.   Køretøjer i klasse M1 og N1

4.1.1.1.1.   Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Intertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 11.

Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

4.1.1.1.2.   Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Bremsebelægninger, der indleveres til prøvning, skal være monteret på de relevante bremser og tilkørte (tilslidte) efter metoden i bilag 3, punkt. 1.1.2:

Tabel A11/4.1.1.1.2

| Prøvningskrav | Termisk udmattelsesprøvning |
| --- | --- |
| Køretøjsklasser | M1, N1 |
| Bremsningstype | Bremsesekvenser |
| Bremsningsinterval (= ttotal) | 70 s |
| Antal bremsninger pr. cyklus | 2 |
| Bremsemoment i overensstemmelse med en deceleration på | 5,0 m/s2 |
| Samlede antal bremsningscyklusser | 100 eller 150 (jf. punkt 4.1.1.1.3) |
| Bremsninger | |
| fra | vmax |
| til | 20 km/h |
| Begyndelsestemperatur for første bremsning i hver cyklus | ≤ 100 °C |

Prøvningskrav

Termisk udmattelsesprøvning

Køretøjsklasser

M1, N1

Bremsningstype

Bremsesekvenser

Bremsningsinterval (= ttotal)

70 s

Antal bremsninger pr. cyklus

2

Bremsemoment i overensstemmelse med en deceleration på

5,0 m/s2

Samlede antal bremsningscyklusser

100 eller 150 (jf. punkt 4.1.1.1.3)

Bremsninger

fra

vmax

til

20 km/h

Begyndelsestemperatur for første bremsning i hver cyklus

≤ 100 °C

hvor:

| vmax | er den til prøvningen af reservedelen anvendte vmax, der svarer til køretøjet og har den højeste andel af kinetisk energi i forhold til skivens masse |
| --- | --- |
| tbra | faktisk bremsningsperiode under aktivering af bremsen |
| tacc | mindste accelerationstid i overensstemmelse med det pågældende køretøjs accelerationskraft |
| trest | hvileperiode |
| ttotal | Bremsningsinterval (tbra + tacc + trest). |

vmax

er den til prøvningen af reservedelen anvendte vmax, der svarer til køretøjet og har den højeste andel af kinetisk energi i forhold til skivens masse

tbra

faktisk bremsningsperiode under aktivering af bremsen

tacc

mindste accelerationstid i overensstemmelse med det pågældende køretøjs accelerationskraft

trest

hvileperiode

ttotal

Bremsningsinterval (tbra + tacc + trest).

4.1.1.1.3.   Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Prøvningen anses for bestået, hvis 150 eller flere cyklusser er afsluttet uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der afsluttes mindre end 150, men over 100 cyklusser uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøve gentages på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 100 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.

Hvis der gennemføres mindre end 100 cyklusser inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde |
| --- | --- |

a)

radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen

| c) | revner, der går helt igennem en friktionsring |
| --- | --- |

c)

revner, der går helt igennem en friktionsring

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.1.1.2.   Køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3

4.1.1.2.1.   Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

4.1.1.2.1.1.   Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 7,5 t

Ved hjælp af nedenstående prøvningsprogram, prøves bremseskiverne som komponenter i bremsesystemet. Programmet imiterer ikke de faktiske kørselsforhold, men skal udelukkende betragtes som en komponentprøvning. De parametre, der er opstillet nedenfor i tabel A11/4.1.1.2.1.1, omfatter bremser, der som hovedregel anvendes på køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 7,5 t.

Tabel A11/4.1.1.2.1.1

| Skivens udvendige diameter | Prøvningsparametre | Prøvningsparametre | Eksempel på udstyr |
| --- | --- | --- | --- |
| | Prøvningsmasse m
  [kg] | rdyn [m] | »Bremsestørrelse«/mindst mulige fælgstørrelse |
| 320-350 | 3 100 | 0,386 | 17,5′′ |
| 351-390 | 4 500 | 0,445 | 19,5′′ |
| 391-440 | 5 300 | 0,527 | 22,5′′ |
| > 440 (1) | (1) | (1) | — |

Skivens udvendige diameter

Prøvningsparametre

Prøvningsparametre

Eksempel på udstyr

Prøvningsmasse m

[kg]

rdyn [m]

»Bremsestørrelse«/mindst mulige fælgstørrelse

320-350

3 100

0,386

17,5′′

351-390

4 500

0,445

19,5′′

391-440

5 300

0,527

22,5′′

> 440 (1)

(1)

(1)

—

Inertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 3.2.1 i bilag 11, sammenholdt med de parametre, der er specificeret i tabellen ovenfor (prøvningsmasse og rdyn).

Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære prøvningshastighed, som er baseret på dækkets dynamiske rulleradius i tabel A11/4.1.1.2.1.1.

4.1.1.2.1.2.   Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 3,5 t og ≤ 7,5 t

Hvad angår køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 3,5 t og ≤ 7,5 t, for hvilke de parametre der er nævnt i tabel A11/4.1.1.2.1.1 ikke finder anvendelse, skal prøvningsparametrene udvælges på en sådan måde, at der tages højde for det værst tænkelige scenario, som dannede grundlag for udskiftningsbremseskivens anvendelsesbetingelser (køretøjets maksimalt tilladte totalmasse, maksimal dækstørrelse).

Intertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 11.

Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

4.1.1.2.2.   Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Tabel A11/4.1.1.2.2

| Tilkørselsprocedure | 100 bremsninger
  Begyndelseshastighed: 60 km/h
  Sluthastighed: 30 km/h
  dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

  Begyndelsestemperatur: ≤ 300 °C (begyndende ved rumtemperatur) |
| --- | --- |
| 1. | Konditioneret bremsning |

Tilkørselsprocedure

100 bremsninger

Begyndelseshastighed: 60 km/h

Sluthastighed: 30 km/h

dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

Begyndelsestemperatur: ≤ 300 °C (begyndende ved rumtemperatur)

1.

Konditioneret bremsning

10 nedbremsninger fra 60 til 30 km/h

dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

Begyndelsestemperatur: ≤ 250 °C

| 2. | Bremsning ved høj hastighed |
| --- | --- |

2.

Bremsning ved høj hastighed

2 nedbremsninger fra 130 til 80 km/h

dm 3 m/s2

Begyndelsestemperatur: ≤ 100 °C

| 3. | Konditioneret bremsning |
| --- | --- |

3.

Konditioneret bremsning

Se prøvningstrin 1

| 4. | Bremsning ved høj hastighed |
| --- | --- |

4.

Bremsning ved høj hastighed

Se prøvningstrin 2

| 5. | Konditioneret bremsning |
| --- | --- |

5.

Konditioneret bremsning

Se prøvningstrin 1

| 6. | Kontinuerlig bremsning 1) |
| --- | --- |

6.

Kontinuerlig bremsning 1)

5 bremsninger ved en konstant hastighed på: 85 km/h

Aftagende drejningsmoment svarende til 0,5 m/s2

Bremsningsperiode 60 s

Begyndelsestemperatur: ≤ 80 °C

| 7. | Konditioneret bremsning |
| --- | --- |

7.

Konditioneret bremsning

Se prøvningstrin 1

| 8. | Kontinuerlig bremsning 2) |
| --- | --- |

8.

Kontinuerlig bremsning 2)

5 bremsninger ved en konstant hastighed på: 85 km/h.

Aftagende drejningsmoment svarende til 1,0 m/s2

Bremsningsperiode 40 s

Begyndelsestemperatur: ≤ 80 °C

| 9. | Trin 1-8 gentages: |
| --- | --- |

9.

Trin 1-8 gentages:

9 eller 14 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.1.1.2.3.

| dm | afstandsrelateret middeldeceleration. |
| --- | --- |

dm

afstandsrelateret middeldeceleration.

4.1.1.2.3.   Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Prøvningen anses for bestået, hvis 15 eller flere cyklusser er afsluttet uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der afsluttes mindre end 15, men over 10 cyklusser uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøve gentages på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 10 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.

Hvis der gennemføres mindre end 10 cyklusser inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser, der går, før der opstår beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del, anses delen for at have bestået prøvningen.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af den friktionsringens radiale højde |
| --- | --- |

a)

radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af den friktionsringens radiale højde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen

| c) | revner, der går helt igennem en friktionsring |
| --- | --- |

c)

revner, der går helt igennem en friktionsring

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.1.2.   Prøvning af bremseskiven ved høj belastning

Denne prøvning udføres med en ny skive og med originale bremsekalibre til de(t) pågældende køretøj(er) og nye bremsebelægningsenheder til de(t) pågældende køretøj(er), som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).

Slidte bremsebelægninger kan om nødvendigt udskiftes under prøven.

4.1.2.1.   Køretøjer i klasse M1 og N1

4.1.2.1.1.   Prøvningsbetingelser (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Se punkt 4.1.1.1.1 ovenfor.

4.1.2.1.2.   Prøvningsprogram (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Prøvningen udføres efter følgende tabel:

Tabel A11/4.1.2.1.2

| Prøvningskrav | Prøvning ved høj belastning |
| --- | --- |
| Køretøjsklasser | M1, N1 |
| Bremsningstype | Enkeltbremsninger |
| Antal bremsninger | 70 |
| Begyndelsestemperatur ved bremsningens påbegyndelse | ≤ 100 °C |
| Bremsemoment i overensstemmelse med | 10,0 m/s2 (bremsetryk dog ≤ 16 000 kPa) |
| Bremsninger | |
| fra | vmax |
| til | 10 km/h. |

Prøvningskrav

Prøvning ved høj belastning

Køretøjsklasser

M1, N1

Bremsningstype

Enkeltbremsninger

Antal bremsninger

70

Begyndelsestemperatur ved bremsningens påbegyndelse

≤ 100 °C

Bremsemoment i overensstemmelse med

10,0 m/s2 (bremsetryk dog ≤ 16 000 kPa)

Bremsninger

fra

vmax

til

10 km/h.

hvor:

| vmax | er den til prøvningen af reservedelen anvendte vmax, der svarer til køretøjet og har den højeste andel af kinetisk energi i forhold til skivens masse. |
| --- | --- |

vmax

er den til prøvningen af reservedelen anvendte vmax, der svarer til køretøjet og har den højeste andel af kinetisk energi i forhold til skivens masse.

4.1.2.1.3.   Prøvningsresultat (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 70 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der gennemføres mindre end 70 bremsninger inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde |
| --- | --- |

a)

radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen

| c) | revner, der går helt igennem en friktionsring |
| --- | --- |

c)

revner, der går helt igennem en friktionsring

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.1.2.2.   Køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3

4.1.2.2.1.   Prøvningsbetingelser (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Se punkt 4.1.1.2.1 ovenfor.

4.1.2.2.2.   Prøvningsprogram (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Der foretages 500 nedbremsninger fra en hastighed på 50 km/h til 10 km/h med et bremsemoment ved 90 % af det maksimale bremsemoment som specificeret af ansøgeren.

Begyndelsestemperatur: ≤ 200 °C

4.1.2.2.3.   Prøvningsresultat (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Prøvningen anses for bestået, hvis bremseskivens ikke udviser tegn på brud efter 500 bremsninger

4.2.   Bremsetromler

4.2.1.   Termisk udmattelsesprøvning af bremstromle

Prøvningen udføres ved hjælp af en ny tromle med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (eventuel beskyttende fedt fjernes).

Det er tilladt at bearbejde belægningerne for at opnå god kontakt mellem belægning og tromle.

4.2.1.1.   Køretøjer i klasse M1 og N1

4.2.1.1.1.   Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Intertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 11.

Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

4.2.1.1.2.   Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Kravene vedrørende termisk udmattelse for bremsetromler dækkes gennem prøvningerne ved høj belastning i punkt 4.2.2.1.2.

4.2.1.1.3.   Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Jf. punkt 4.2.2.1.3.

4.2.1.2.   Køretøjer i klasse M2, M3, N2, N3

4.2.1.2.1.   Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

4.2.1.2.1.1.   Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 7,5 t

Ved hjælp af nedenstående prøvningsprogram, prøves bremsetromlerne som komponenter i bremsesystemet. Programmet imiterer ikke de faktiske kørselsforhold, men skal udelukkende betragtes som en komponentprøvning. De parametre, der er opstillet nedenfor i tabel A11/4.2.1.2.1.1, omfatter bremser, der som hovedregel anvendes på køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 7,5 t.

Tabel A11/4.2.1.2.1.1

| Indvendig tromlediameter
  [mm] | Belægningens bredde | Typisk fælgdiameter |
| --- | --- | --- |
| < 130 mm | 130-190 mm | > 190 mm |
| Prøvningsmasse
  [kg] | Dækradius
  [m] | Prøvningsmasse
  [kg] | Dækradius
  [m] | Prøvningsmasse
  [kg] | Dækradius
  [m] |
| < 330 | 2 750 | 0,402 | 3 200 | 0,390 | 5 500 | 0,402 | 17,5′′ |
| 330-390 | (2) | (2) | 3 400 | 0,480 | 5 500 | 0,516 | 19,5′′ |
| 391-430 | 3 400 | 0,510 | 4 500 | 0,527 | 5 500 | 0,543 | 22,5′′ |
| > 430 | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | — |

Indvendig tromlediameter

[mm]

Belægningens bredde

Typisk fælgdiameter

< 130 mm

130-190 mm

> 190 mm

Prøvningsmasse

[kg]

Dækradius

[m]

Prøvningsmasse

[kg]

Dækradius

[m]

Prøvningsmasse

[kg]

Dækradius

[m]

< 330

2 750

0,402

3 200

0,390

5 500

0,402

17,5′′

330-390

(2)

(2)

3 400

0,480

5 500

0,516

19,5′′

391-430

3 400

0,510

4 500

0,527

5 500

0,543

22,5′′

> 430

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

—

Inertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 3.2.1 i bilag 11, sammenholdt med de parametre, der er specificeret i tabellen ovenfor (prøvningsmasse og rdyn).

Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære prøvningshastighed, som er baseret på dækkets dynamiske rulleradius i tabel A11/4.2.1.2.1.1.

4.2.1.2.1.2.   Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 3,5 t og ≤ 7,5 t

Hvad angår køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 3,5 t og ≤ 7,5 t, for hvilke de parametre der er nævnt i tabel A11/4.1.1.2.1.1 ikke finder anvendelse, skal prøvningsparametrene udvælges på en sådan måde, at der tages højde for det værst tænkelige scenario, som dannede grundlag for udskiftningsbremsetromlens anvendelsesbetingelser (køretøjets maksimalt tilladte totalmasse, maksimal dækstørrelse).

Intertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 11.

Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

4.2.1.2.2.   Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Tabel A11/4.2.1.2.2

| Prøvningskrav | Termisk udmattelsesprøvning |
| --- | --- |
| Bremsningstype | Bremsesekvenser |
| Antal bremsninger | 250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.2.3.

  NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrevning. |
| Bremsemoment i overensstemmelse med | 3,0 m/s2 |
| Bremsninger | |
| fra | 130 |
| til | 80 km/h. |
| Begyndelsestemperatur ved hver bremsning | ≤ 50 °C |
| Køling i henhold til punkt 3.2.3. | tilladt |

Prøvningskrav

Termisk udmattelsesprøvning

Bremsningstype

Bremsesekvenser

Antal bremsninger

250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.2.3.

NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrevning.

Bremsemoment i overensstemmelse med

3,0 m/s2

Bremsninger

fra

130

til

80 km/h.

Begyndelsestemperatur ved hver bremsning

≤ 50 °C

Køling i henhold til punkt 3.2.3.

tilladt

4.2.1.2.3.   Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 300 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der gennemføres mindre end 300 bremsninger, men mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt, skal den tekniske tjeneste gentage prøven på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.

Hvis der gennemføres mindre end 250 bremsninger inden der optræder beskadigelse eller svigt, gennemføres prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes — hvis tidspunktet for indtrædelse af beskadigelse eller svigt ikke er ringere end ved den originale del, betragtes prøvningen som bestået.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde |
| --- | --- |

a)

revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende

| c) | gennemrevning af bremsetromlen |
| --- | --- |

c)

gennemrevning af bremsetromlen

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.2.2.   Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning

Prøvning ved høj belastning udføres på samme prøveeksemplarer efter den alternative dynamometerprøvning (jf. punkt 3.3 i dette bilag.).

4.2.2.1.   Køretøjer i klasse M1 og N1

4.2.2.1.1.   Prøvningsbetingelser (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Jf. punkt 4.2.1.1.1 ovenfor.

4.2.2.1.2.   Prøvningsprogram (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Tabel A11/4.2.2.1.2

| Tilkørselsprocedure | Der foretages 100 konsekutive bremsninger ved v1 = 80 km/h og v2 = 10 km/h og en begyndelsestemperatur på ≤ 100 °C.
  Decelerationen ved den første bremsning skal være konstant 1,5 m/s2. Fra anden og indtil den sidste bremsning skal trykket være konstant og svare til gennemsnittet ved første bremsning.
  Tilkørslen fortsættes, indtil der opnås mindst 80 % kontakt mellem belægning og tromle. |
| --- | --- |
| Prøvningskrav | Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning |
| Bremsningstype | Enkeltbremsninger |
| Antal bremsninger | 100 |
| Begyndelsestemperatur ved bremsningens påbegyndelse | ≤ 100 °C |
| Bremsemoment i overensstemmelse med | 10,0 m/s2

  (bremsetryk dog p ≤ 16 000 kPa) |
| Bremsninger | |
| fra | vmax |
| til | 10 km/h. |

Tilkørselsprocedure

Der foretages 100 konsekutive bremsninger ved v1 = 80 km/h og v2 = 10 km/h og en begyndelsestemperatur på ≤ 100 °C.

Decelerationen ved den første bremsning skal være konstant 1,5 m/s2. Fra anden og indtil den sidste bremsning skal trykket være konstant og svare til gennemsnittet ved første bremsning.

Tilkørslen fortsættes, indtil der opnås mindst 80 % kontakt mellem belægning og tromle.

Prøvningskrav

Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning

Bremsningstype

Enkeltbremsninger

Antal bremsninger

100

Begyndelsestemperatur ved bremsningens påbegyndelse

≤ 100 °C

Bremsemoment i overensstemmelse med

10,0 m/s2

(bremsetryk dog p ≤ 16 000 kPa)

Bremsninger

fra

vmax

til

10 km/h.

| vmax | er den til prøvningen af reservedelen anvendte vmax, der svarer til køretøjet og har den højeste andel af kinetisk energi i forhold til skivens masse. |
| --- | --- |

vmax

er den til prøvningen af reservedelen anvendte vmax, der svarer til køretøjet og har den højeste andel af kinetisk energi i forhold til skivens masse.

4.2.2.1.3.   Prøvningsresultat (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 100 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der gennemføres mindre end 100 bremsninger inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del – 10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde |
| --- | --- |

a)

revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende

| c) | gennemrevning af bremsetromlen |
| --- | --- |

c)

gennemrevning af bremsetromlen

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.2.2.2.   Køretøjer i klasse M2, M3, N2 og N3

4.2.2.2.1.   Prøvningsbetingelser (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Se punkt 4.2.1.2.1 ovenfor.

4.2.2.2.2.   Prøvningsprogram (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Tabel A11/4.2.2.2.2

| Prøvningskrav | Prøvning ved høj belastning |
| --- | --- |
| Bremsningstype | Nedbremsning til under 5 km/h |
| Samlet antal bremsninger | 150 |
| Bremsetromlens begyndelsestemperatur ved hver bremsning | ≤ 100 °C |
| Bremsninger | |
| fra | 60 km/h |
| til | ≤ 5 km/h |
| Bremsemoment i overensstemmelse med | 6 m/s2 |
| Køling (også afvigende fra punkt 3.2.3 i dette bilag) | tilladt |

Prøvningskrav

Prøvning ved høj belastning

Bremsningstype

Nedbremsning til under 5 km/h

Samlet antal bremsninger

150

Bremsetromlens begyndelsestemperatur ved hver bremsning

≤ 100 °C

Bremsninger

fra

60 km/h

til

≤ 5 km/h

Bremsemoment i overensstemmelse med

6 m/s2

Køling (også afvigende fra punkt 3.2.3 i dette bilag)

tilladt

4.2.2.2.3.   Prøvningsresultat (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Prøvningsresultatet er positivt, hvis bremsetromlen ikke fremviser brud.

---

(1)  Prøvningsmassen og dækkenes dynamiske rulleradius aftales mellem ansøgeren og den tekniske tjeneste.

(2)  Prøvningsmassen og dækkenes dynamiske rulleradius aftales mellem ansøgeren og den tekniske tjeneste.

---

BILAG 12

KRAV TIL UDSKIFTNINGSBREMSESKIVER/UDSKIFTNINGSBREMSETROMLER TIL KØRETØJER I KLASSE O

1.   Prøvningsoversigt

For de prøvninger, der kræves i punkt 5.3 i dette regulativ, gælder følgende nærmere specifikationer i henhold til køretøjsklasse:

Tabel A12/1A

Køretøjer i klasse O1, O2 og O3

| Prøvning på bane | Alternativ dynamometerprøvning (alternativ til prøvning på bane) |
| --- | --- |
| 2.2.1. | Type 0 |

Prøvning på bane

Alternativ dynamometerprøvning (alternativ til prøvning på bane)

2.2.1.

Type 0

| 3.4.1. | Type 0 |
| --- | --- |

3.4.1.

Type 0

| 2.2.2. | Type I |
| --- | --- |

2.2.2.

Type I

| 3.4.2. | Type I |
| --- | --- |

3.4.2.

Type I

| 2.3. | Parkeringsbremsesystem (hvis relevant) |
| --- | --- |

2.3.

Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)

—

| 2.4. | Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler) |
| --- | --- |

2.4.

Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)

| 3.5. | Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler) |
| --- | --- |

3.5.

Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)

Tabel A12/1B

Køretøjer i klasse O4

| Prøvning på bane | Alternativ dynamometerprøvning (alternativ til prøvning på bane) |
| --- | --- |
| 2.2.1. | Type 0 |

Prøvning på bane

Alternativ dynamometerprøvning (alternativ til prøvning på bane)

2.2.1.

Type 0

| 3.4.1. | Type 0 |
| --- | --- |

3.4.1.

Type 0

| 2.2.3. | Type III |
| --- | --- |

2.2.3.

Type III

| 3.4.3. | Type III |
| --- | --- |

3.4.3.

Type III

| 2.3. | Parkeringsbremsesystem (hvis relevant) |
| --- | --- |

2.3.

Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)

—

| 2.4. | Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler) |
| --- | --- |

2.4.

Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)

| 3.5. | Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler) |
| --- | --- |

3.5.

Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)

2.   Kontrol af kravene til køretøjsprøvning

2.1.   Prøvningskøretøj

Et køretøj, der er repræsentativt for den udvalgte testgruppe (jf. definitionen i punkt 5.3.6 i dette regulativ), for hvilken der ansøges om godkendelse eller komponentrapport af en udskiftningsbremseskive eller -tromle, skal være forsynet med den pågældende udskiftningsbremseskive eller -tromle samt være udstyret med prøvningsudstyr til prøvning af bremser, jf. bestemmelserne i regulativ nr. 13.

Udskiftningsbremseskiven/udskiftningsbremsetromlen monteres på den pågældende aksel med dertil hørende bremsebelægning, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90, og kan fås fra køretøjs- eller akselfabrikanten. Medmindre der er fastlagt en ensartet procedure for, hvordan bremsningen foretages, gennemføres prøvningen efter aftale med den tekniske tjeneste. Alle neden for anførte prøvninger foretages på bremser, som er tilkørte. Der anvendes samme tilkørselsprogram til både udskiftningsbremseskiver/udskiftningebremsetromler og originale bremseskiver/bremsetromler.

2.2.   Driftsbremsesystem

2.2.1.   Type 0-bremseprøvning, lastet køretøj

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.4

2.2.2.   Type I-bremseprøvninger

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.2

Ved afslutningen af type I-bremseprøvningen skal bremsevirkningen med varme bremser være i overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.3.

2.2.3.   Type III-bremseprøvninger

Denne prøvning udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.7.

2.3.   Parkeringsbremsesystem (hvis relevant)

2.3.1.   Hvis driftsbremsesystemet og parkeringsbremsesystemet anvender en fælles skive- eller tromlefriktionsoverflade, er det ikke nødvendigt at udføre en specifik prøvning af parkeringsbremsesystemet. En tilfredsstillende gennemførelse af type 0-prøvningen med lastet køretøj skal anses for at opfylde kravene til parkeringsbremsesystemet.

2.3.2.   Statisk prøvning på bakke med hældning på 18 %, lastet køretøj

2.3.3.   Køretøjet skal opfylde alle relevante bestemmelser i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 2.3 og 3.2, der finder anvendelse på den pågældende køretøjsklasse.

2.4.   Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte aksler)

Ved denne prøvning skal køretøjet være lastet, og alle bremsninger foretages på flad vej.

Driftsbremsesystemet i køretøjet skal være udstyret med en anordning, som separerer forhjulsbremser fra baghjulsbremser, så de altid kan betjenes uafhængigt af hinanden.

Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive eller -tromle til forhjulsbremserne, skal baghjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.

Hvis der kræves godkendelse eller komponentrapport i forbindelse med en udskiftningsbremseskive eller -tromle til baghjulsbremserne, skal forhjulsbremserne forblive i ubremset tilstand under hele prøvningen.

2.4.1.   Ydelsessammenlignende prøvning med kolde bremser

Med kolde bremser sammenlignes udskiftningsbremseskiven eller -tromlen med den tilsvarende originale del ved at sammenholde resultaterne af nedenstående prøvning.

2.4.1.1.   Med udskiftningsbremseskiven/udskiftningsbremsetromlen udføres mindst seks på hinanden følgende bremsninger med forskellige, gradvist stigende styretryk eller bremsetryk som led i processen indtil det punkt, hvor hjulene blokeres, eller indtil der nås en gennemsnitlig fuldt udviklet deceleration på 3,5 m/s2, eller indtil det højeste styretryk, der er tilladt for denne køretøjsklasse, nås, idet udgangshastigheden i forbindelse med prøvningen er 45 km/h:

Før hver bremsning skal tromlens begyndelsestemperatur være ≤ 100 °C.

2.4.1.2.   Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 2.4.1.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive/bremsetromle.

2.4.1.3.   Udskiftningsbremseskivens eller -tromlens dynamiske friktionsegenskaber kan anses for at svare til den originale bremseskives/bremsetromles, forudsat de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med mere end ± 10 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives/bremsetromles værdier.

3.   Inertidynamometerprøvning

3.1.   Dynamometerudstyr

Under prøvning skal dynamometeret være forsynet med den originale bremsekaliber eller hjulbremse for det pågældende køretøj. Inertidynamometeret skal være udstyret med en konstant momentanordning og udstyr til løbende registrering af omdrejningstal, bremsetryk, antal omdrejninger efter påbegyndelse af bremsning, bremsemoment, bremsningsperiode og bremsetromlens temperatur.

3.2.   Prøvningsbetingelser

3.2.1.   Inertidynamometerets svingmasse

Inertidynamometerets svingmasse fastsættes så tæt som muligt (med en tilladt afvigelse på ± 5 %) på den teoretisk krævede værdi, som svarer til den del af køretøjets samlede inerti, der bremses af det pågældende hjul. Der anvendes følgende formel til beregningen:

I = m · rdyn
  2

hvor:

| I | = | rotationsinerti (kgm2) |
| --- | --- | --- |
| rdyn | = | dækkets dynamiske rulleradius (m) |
| m | = | prøvningsmasse (del af køretøjets maksimale totalmasse, som bremses af de pågældende hjul) som foreskrevet i dette regulativ. |

I

=

rotationsinerti (kgm2)

rdyn

=

dækkets dynamiske rulleradius (m)

m

=

prøvningsmasse (del af køretøjets maksimale totalmasse, som bremses af de pågældende hjul) som foreskrevet i dette regulativ.

3.2.1.1.   Dynamisk rulleradius

Ved beregningen af svingmassen skal der tages højde for den dynamiske rulleradius (rdyn) for det største dæk, der er godkendt til køretøjet (eller akslen).

3.2.1.2.   Prøvningsmasse

Prøvningsmassen til beregning af svingmassen skal være som følger:

| | mveh | = | køretøjets maks. tilladte totalmasse |
| --- | --- | --- | --- |
| n | = | antal aksler eller antal for- eller bagaksler i tilfælde af påhængsvogn |

Formula

mveh

=

køretøjets maks. tilladte totalmasse

n

=

antal aksler eller antal for- eller bagaksler i tilfælde af påhængsvogn

3.2.2.   Dynamometerets rotationshastighed skal indledningsvis svare til den lineære hastighed for køretøjet ved 40 eller 60 km/h (afhængigt af prøvetype) baseret på den gennemsnitlige dynamiske rulleradius for den største og mindste tilladte dækstørrelse.

3.2.3.   Køling

Der kan foretages køling som angivet enten i punkt 3.2.3.1 eller 3.2.3.2

3.2.3.1.   Prøvning med et komplet hjul i henhold til regulativ nr. 13, bilag 11, tillæg 2, punkt 3.2.2.

Med hensyn til type I- og type III-prøverne kan der under opvarmningskørslerne anvendes en luftkølingshastighed og -retning, der simulerer de faktiske forhold, idet luftstrømmens hastighed er

vAir = 0,33 v

hvor:

| v | = | køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse. |
| --- | --- | --- |

v

=

køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse.

I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.

Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.

3.2.3.2.   Prøvning uden fælg

Med hensyn til type I-og type III-prøverne tillades ingen køling under opvarmningskørslerne.

I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.

3.2.4.   Præparering af bremsen

3.2.4.1.   Skivebremser

Denne prøvning udføres med en ny skive og med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).

3.2.4.2.   Tromlebremser

Prøvningen udføres ved hjælp af en ny tromle med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 (eventuel beskyttende fedt fjernes).

Det er tilladt at bearbejde belægningerne for at opnå god kontakt mellem belægning og tromle.

3.3.   Alternativ prøvning af bremseevne på dynamometer

Tabel A12/3.3

| 1. | Kold tilkørsel (kold tilslidning):
  100 bremsninger (skive) eller 200 bremsninger (tromle)







  Ti | = | 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle) |
| --- | --- | --- | --- |
| vi | = | 60 km/h |
| dm | = | 1 og 2 m/s2 skiftevis |

1.

Kold tilkørsel (kold tilslidning):

100 bremsninger (skive) eller 200 bremsninger (tromle)

Ti

=

150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)

vi

=

60 km/h

dm

=

1 og 2 m/s2 skiftevis

2.

Dynamiske friktionsegenskaber, jf. punkt 3.5.1 i dette bilag

3.

Varm tilkørsel (varm tilslidning):

Der foretages 30 konsekutive nedbremsninger med v1 = 60 km/h og v2 = 30 km/h og med en cyklustid på 60 s, idet bremsetemperaturen ved første bremsning skal være ≤ 100 °C. Decelerationen ved den første bremsning skal være konstant 3 m/s2. Fra anden og indtil den sidste bremsning skal trykket være konstant og svare til gennemsnittet ved første bremsning.

4.

Tilkørsel:

30 bremsninger

| Ti | = | 150 °C (skive) eller 100 °C (tromle) |
| --- | --- | --- |
| vi | = | 60 km/h |
| dm | = | 1 og 2 m/s2 skiftevis |

Ti

=

150 °C (skive) eller 100 °C (tromle)

vi

=

60 km/h

dm

=

1 og 2 m/s2 skiftevis

5.

Type 0-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.1 i dette bilag

6.

Type I-bremseprøvning (for O2/O3), jf. punkt 3.4.2 i dette bilag

7.

Tilkørsel: (som nr. 4)

8.

Type 0-bremseprøvning, jf. punkt 3.4.1 i dette bilag

9.

Type III-bremseprøvning (for O4), jf. punkt 3.4.3 i dette bilag

10.

Tilkørsel: (som nr. 4)

3.4.   Driftsbremsesystem

3.4.1.   Type 0-bremseprøvning, lastet køretøj

Denne prøvning udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.4.4.

3.4.2.   Type I-bremseprøvning

Denne prøvning udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.2.

Ved afslutningen af type I-bremseprøvningen skal bremsevirkningen med varme bremser være i overensstemmelse med regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.5.3.

3.4.3.   Type III-bremseprøvning

Denne prøvning udføres i overensstemmelse med bestemmelserne i regulativ nr. 13, bilag 4, punkt 1.7.

3.5.   Prøvning af dynamiske friktionsegenskaber (sammenligningsprøvning udført på de enkelte hjulbremser)

3.5.1.   Prøvningen udføres i henhold til regulativ nr. 13, bilag 19, punkt 4.4.3.1 til 4.4.3.4.

3.5.2.   Den bremseprøvning, der er beskrevet i punkt 3.5.1, skal også gennemføres med den originale bremseskive/bremsetromle.

3.5.3.   Udskiftningsbremseskivens eller -tromlens dynamiske friktionsegenskaber ved procedurens trin 2 kan anses for at svare til den originale bremseskives/bremsetromles, forudsat de værdier, der er opnået i forhold til den gennemsnitlige fuldt udviklede deceleration ved betjeningstryk eller styrekraft i området omkring de øvre 2/3 af den genererede kurve, ikke afviger med mere end ± 8 % eller ± 0,4 m/s2 fra den originale bremseskives/bremsetromles værdier.

4.   Integritetsprøvning ved brug af inertidynamometer

Prøvningerne udføres i overensstemmelse med punkt 4.1 (skiver) eller 4.2 (tromler).

Der kræves en enkelt prøvning pr. testgruppe, medmindre udskiftningsdelen ikke opnår det påkrævede antal cyklusser før beskadigelse eller svigt (se punkt 4.1.1.1.3 eller 4.1.1.2.3 i dette bilag).

Bremsen bør monteres på dynamometeret i overensstemmelse med dens montering på køretøjet (stift monterede bremser eller bremser monteret ved hjælp af stubaksel er undtaget).

Bremseskivens/bremsetromlens temperatur måles så tæt på friktionsoverfladen som muligt. Temperaturmålingen registreres, og metode og målepunkt skal være det ens ved alle prøvninger.

Hvis der anvendes luftkøling under en bremsning eller mellem bremsningerne i en bremsecyklus, skal luftstrømmens hastighed ved bremsen være begrænset til:

vair = 0,33 v

hvor:

| v | = | køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse. |
| --- | --- | --- |

v

=

køretøjets hastighed ved bremsningens påbegyndelse.

I andre tilfælde er der ingen begrænsninger vedrørende køleluften.

Køleluftens temperatur skal være lig omgivelsernes temperatur.

4.1.   Bremseskiver

4.1.1.   Termisk udmattelsesprøvning af bremseskiven

Denne prøvning udføres med en ny skive og med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13 eller 90 (i samme tilstand som ved montering på køretøjet, f.eks. fjernes beskyttende fedt).

4.1.1.1.   Køretøjer i klasse O1 og O2

4.1.1.1.1.   Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Intertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.

Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

4.1.1.1.2.   Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Tabel A12/4.1.1.1.2

| Prøvningskrav | Termisk udmattelsesprøvning |
| --- | --- |
| Køretøjsklasser | O1, O2 |
| Bremsningstype | Bremsesekvenser |
| Bremsningsinterval (= ttotal) | 70 s |
| Antal bremsninger pr. cyklus | 2 |
| Bremsemoment i overensstemmelse med a [m/s2] | 5,0 |
| Samlede antal bremsningscyklusser | 100 eller 150 (jf. punkt 4.1.1.1.3) |
| Bremsninger | |
| fra | 80 km/h |
| til | 20 km/h |
| Begyndelsestemperatur for første bremsning i hver cyklus | ≤ 100 °C |

Prøvningskrav

Termisk udmattelsesprøvning

Køretøjsklasser

O1, O2

Bremsningstype

Bremsesekvenser

Bremsningsinterval (= ttotal)

70 s

Antal bremsninger pr. cyklus

2

Bremsemoment i overensstemmelse med a [m/s2]

5,0

Samlede antal bremsningscyklusser

100 eller 150 (jf. punkt 4.1.1.1.3)

Bremsninger

fra

80 km/h

til

20 km/h

Begyndelsestemperatur for første bremsning i hver cyklus

≤ 100 °C

| vmax | konstruktivt bestemt maksimalhastighed (ved anvendelsesbetingelserne) |
| --- | --- |
| tbra | faktisk bremsningsperiode under aktivering af bremsen |
| tacc | mindste accelerationstid i overensstemmelse med det pågældende køretøjs accelerationskraft |
| trest | hvileperiode |
| ttotal | bremsningsinterval (tbra + tacc + trest). |

vmax

konstruktivt bestemt maksimalhastighed (ved anvendelsesbetingelserne)

tbra

faktisk bremsningsperiode under aktivering af bremsen

tacc

mindste accelerationstid i overensstemmelse med det pågældende køretøjs accelerationskraft

trest

hvileperiode

ttotal

bremsningsinterval (tbra + tacc + trest).

4.1.1.1.3.   Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Prøvningen anses for bestået, hvis 150 eller flere cyklusser er afsluttet uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der afsluttes mindre end 150, men over 100 cyklusser uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøve gentages på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 100 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.

Hvis der gennemføres mindre end 100 cyklusser inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser før indtrædelse af beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del -10 %, anses delen for at have bestået prøvningen.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde |
| --- | --- |

a)

radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen

| c) | revner, der går helt igennem en friktionsring |
| --- | --- |

c)

revner, der går helt igennem en friktionsring

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.1.1.2.   Køretøjer i klasse O3 og O4

4.1.1.2.1.   Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

4.1.1.2.1.1.   Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 7,5 t

Ved hjælp af nedenstående prøvningsprogram, prøves bremseskiverne som komponenter i bremsesystemet. Programmet imiterer ikke de faktiske kørselsforhold, men skal udelukkende betragtes som en komponentprøvning. De parametre, der er opstillet nedenfor i tabel A12/4.1.1.2.1.1 omfatter bremser, der som hovedregel anvendes på køretøjer med en maksimal totalmasse > 7,5 t.

Tabel A12/4.1.1.2.1.1

| Skivens udvendige diameter | Prøvningsparametre | Prøvningsparametre | Eksempel på udstyr |
| --- | --- | --- | --- |
| Prøvningsmasse m
  [kg] | rdyn [m] | »Bremsestørrelse«/mindst mulige fælgstørrelse |
| 320-350 | 3 100 | 0,386 | 17,5′′ |
| 351-390 | 4 500 | 0,445 | 19,5′′ |
| 391-440 | 5 300 | 0,527 | 22,5′′ |
| > 440 (1) | (1) | (1) | — |

Skivens udvendige diameter

Prøvningsparametre

Prøvningsparametre

Eksempel på udstyr

Prøvningsmasse m

[kg]

rdyn [m]

»Bremsestørrelse«/mindst mulige fælgstørrelse

320-350

3 100

0,386

17,5′′

351-390

4 500

0,445

19,5′′

391-440

5 300

0,527

22,5′′

> 440 (1)

(1)

(1)

—

Inertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 3.2.1 i bilag 12, sammenholdt med de parametre, der er specificeret i tabellen ovenfor (prøvningsmasse og rdyn).

Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære prøvningshastighed, som er baseret på dækkets dynamiske rulleradius i tabel A12/4.1.1.2.1.1.

4.1.1.2.1.2.   Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 3,5 t og ≤ 7,5 t

Hvad angår køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 3,5 t og ≤ 7,5 t, for hvilke de parametre der er nævnt i tabel A12/4.1.1.2.1.1 ikke finder anvendelse, skal prøvningsparametrene udvælges på en sådan måde, at der tages højde for det værst tænkelige scenario, som dannede grundlag for udskiftningsbremseskivens anvendelsesbetingelser (køretøjets maksimalt tilladte totalmasse, maksimal dækstørrelse).

Intertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.

Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

4.1.1.2.2.   Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Tabel A12/4.1.1.2.2

| Tilkørselsprocedure | 100 bremsninger
  Begyndelseshastighed: 60 km/h
  Sluthastighed: 30 km/h
  dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

  Begyndelsestemperatur: ≤ 300 °C (begyndende ved rumtemperatur) |
| --- | --- |
| 1. | Konditioneret bremsning |

Tilkørselsprocedure

100 bremsninger

Begyndelseshastighed: 60 km/h

Sluthastighed: 30 km/h

dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

Begyndelsestemperatur: ≤ 300 °C (begyndende ved rumtemperatur)

1.

Konditioneret bremsning

10 nedbremsninger fra 60 til 30 km/h

dm skiftende mellem 1 m/s2 og 2 m/s2

Begyndelsestemperatur: ≤ 250 °C

| 2. | Bremsning ved høj hastighed |
| --- | --- |

2.

Bremsning ved høj hastighed

2 nedbremsninger fra 130 til 80 km/h

dm 3 m/s2

Begyndelsestemperatur: ≤ 100 °C

| 3. | Konditioneret bremsning |
| --- | --- |

3.

Konditioneret bremsning

Se prøvningstrin 1

| 4. | Bremsning ved høj hastighed |
| --- | --- |

4.

Bremsning ved høj hastighed

Se prøvningstrin 2

| 5. | Konditioneret bremsning |
| --- | --- |

5.

Konditioneret bremsning

Se prøvningstrin 1

| 6. | Kontinuerlig bremsning 1) |
| --- | --- |

6.

Kontinuerlig bremsning 1)

5 bremsninger

ved en konstant hastighed på: 85 km/h

Aftagende drejningsmoment svarende til 0,5 m/s2

Bremsningsperiode 60 s

Begyndelsestemperatur: ≤ 80 °C

| 7. | Konditioneret bremsning |
| --- | --- |

7.

Konditioneret bremsning

se prøvningstrin 1

| 8. | Kontinuerlig bremsning 2) |
| --- | --- |

8.

Kontinuerlig bremsning 2)

5 bremsninger

ved en konstant hastighed på: 85 km/h

Aftagende drejningsmoment svarende til 1,0 m/s2

Bremsningsperiode 40 s

Begyndelsestemperatur: ≤ 80 °C

| 9. | Trin 1-8 gentages: |
| --- | --- |

9.

Trin 1-8 gentages:

9 eller 14 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.1.1.2.3.

dm afstandsrelateret middeldeceleration.

4.1.1.2.3.   Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremseskive)

Prøvningen anses for bestået, hvis 15 eller flere cyklusser er afsluttet uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der afsluttes mindre end 15, men over 10 cyklusser uden beskadigelse eller svigt, skal den pågældende prøve gentages på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 10 cyklusser uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.

Hvis der gennemføres mindre end 10 cyklusser inden beskadigelse eller svigt, foretages der prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes. Hvis antallet af cyklusser, der går, før der opstår beskadigelse eller svigt, ikke er ringere end for den originale del, anses delen for at have bestået prøvningen.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde |
| --- | --- |

a)

radiale revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens radiale højde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når den indre eller ydre diameter i friktionsoverfladen

| c) | revner, der går helt igennem en friktionsring |
| --- | --- |

c)

revner, der går helt igennem en friktionsring

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.1.2.   Prøvning af bremseskiven ved høj belastning

Prøvning ved høj belastning udføres på samme prøveeksemplarer efter den alternative dynamometerprøvning (jf. punkt 3.3 i dette bilag.).

4.1.2.1.   Køretøjer i klasse O1 og O2

Ikke relevant.

4.1.2.2.   Køretøjer i klasse O3 og O4

4.1.2.2.1.   Prøvningsbetingelser (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Se punkt 4.1.1.2.1. ovenfor.

4.1.2.2.2.   Prøvningsprogram (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Der foretages 500 nedbremsninger fra en hastighed på 50 km/h til 10 km/h med et bremsemoment ved 90 % af det maksimale bremsemoment som specificeret af ansøgeren.

Begyndelsestemperatur: ≤ 200 °C

4.1.2.2.3.   Prøvningsresultat (prøvning af bremseskive ved høj belastning)

Prøvningen anses for bestået, hvis bremseskivens ikke udviser tegn på brud efter 500 bremsninger

4.2.   Bremsetromler

4.2.1.   Termisk udmattelsesprøvning af bremstromle

Prøvningen udføres ved hjælp af en ny tromle med nye bremsebelægningsenheder, som er typegodkendt i henhold til regulativ nr. 13, 13-H eller 90 (eventuel beskyttende fedt fjernes).

Det er tilladt at bearbejde belægningerne for at opnå god kontakt mellem belægning og tromle.

4.2.1.1.   Køretøjer i klasse O1 og O2

4.2.1.1.1.   Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

4.2.1.1.1.1.   Køretøjer med et maksimalt tilladt akseltryk på ≤ 1 200 kg

Ikke relevant.

4.2.1.1.1.2.   Køretøjer med et maksimalt tilladt akseltryk på > 1 200 kg

Intertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.

Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

4.2.1.1.2.   Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Tabel A12/4.2.1.1.2

| Prøvningskrav | Termisk udmattelsesprøvning |
| --- | --- |
| Bremsningstype | Bremsesekvenser |
| Antal bremsninger | 250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.1.3.

  NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrevning. |
| Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på | 3,0 m/s2 |
| Bremsninger | |
| fra | 130 |
| til | 80 km/h |
| Begyndelsestemperatur ved hver bremsning | ≤ 50 °C |
| Køling i henhold til 3.2.3 | tilladt |

Prøvningskrav

Termisk udmattelsesprøvning

Bremsningstype

Bremsesekvenser

Antal bremsninger

250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.1.3.

NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrevning.

Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på

3,0 m/s2

Bremsninger

fra

130

til

80 km/h

Begyndelsestemperatur ved hver bremsning

≤ 50 °C

Køling i henhold til 3.2.3

tilladt

4.2.1.1.3.   Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 450 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der gennemføres mindre end 450 bremsninger, men mere end 300 bremsninger uden beskadigelse eller svigt, skal den tekniske tjeneste gentage prøven på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 300 bremsninger uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.

Hvis der gennemføres mindre end 300 bremsninger inden der optræder beskadigelse eller svigt, gennemføres prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes — hvis tidspunktet for indtrædelse af beskadigelse eller svigt ikke er ringere end ved den originale del, betragtes prøvningen som bestået.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde |
| --- | --- |

a)

revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende

| c) | gennemrevning af bremsetromlen |
| --- | --- |

c)

gennemrevning af bremsetromlen

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.2.1.2.   Køretøjer i klasse O3 og O4

4.2.1.2.1.   Prøvningsbetingelser (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

4.2.1.2.1.1.   Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 7,5 t

Ved hjælp af nedenstående prøvningsprogram, prøves bremsetromlerne som komponenter i bremsesystemet. Programmet imiterer ikke de faktiske kørselsforhold, men skal udelukkende betragtes som en komponentprøvning. De parametre, der er opstillet nedenfor i tabel A12/4.2.1.2.1.1 omfatter bremser, der som hovedregel anvendes på køretøjer med en maksimal totalmasse > 7,5 t.

Tabel A12/4.2.1.2.1.1

| Indvendig tromlediameter
  [mm] | Belægningens bredde | Typisk fælgdiameter |
| --- | --- | --- |
| <130 mm | 130-190 mm | > 190 mm |
| Prøvningsmasse
  [kg] | Dækradius
  [m] | Prøvningsmasse
  [kg] | Dækradius
  [m] | Prøvningsmasse
  [kg] | Dækradius
  [m] |
| >330 | 2 750 | 0,402 | 3 200 | 0,390 | 5 500 | 0,402 | 17,5′′ |
| 330-390 | (2) | (2) | 3 400 | 0,480 | 5 500 | 0,516 | 19,5′′ |
| 391-430 | 3 400 | 0,510 | 4 500 | 0,527 | 5 500 | 0,543 | 22,5′′ |
| > 430 | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | (2) | — |

Indvendig tromlediameter

[mm]

Belægningens bredde

Typisk fælgdiameter

<130 mm

130-190 mm

> 190 mm

Prøvningsmasse

[kg]

Dækradius

[m]

Prøvningsmasse

[kg]

Dækradius

[m]

Prøvningsmasse

[kg]

Dækradius

[m]

>330

2 750

0,402

3 200

0,390

5 500

0,402

17,5′′

330-390

(2)

(2)

3 400

0,480

5 500

0,516

19,5′′

391-430

3 400

0,510

4 500

0,527

5 500

0,543

22,5′′

> 430

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

(2)

—

Inertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med de krav, der er fastlagt i punkt 3.2.1 i bilag 12, sammenholdt med de parametre, der er specificeret i tabellen ovenfor (prøvningsmasse og rdyn).

Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære prøvningshastighed, som er baseret på dækkets dynamiske rulleradius i tabel A12/4.2.1.2.1.1.

4.2.1.2.1.2.   Køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse på > 3,5 t og ≤ 7,5 t

Hvad angår køretøjer med en maksimal tilladt totalmasse > 3,5 t og ≤ 7,5 t, for hvilke de parametre, der er nævnt i tabel A12/4.1.1.2.1.1, ikke finder anvendelse, skal prøvningsparametrene udvælges på en sådan måde, at der tages højde for det værst tænkelige scenario, som dannede grundlag for udskiftningsbremseskivens anvendelsesbetingelser (køretøjets maksimalt tilladte totalmasse, maksimal dækstørrelse).

Intertidynamometerets svingmasse bestemmes i overensstemmelse med forskrifterne i punkt 3.2.1, 3.2.1.1 og 3.2.1.2 i bilag 12.

Dynamometerets rotationshastighed skal svare til køretøjets lineære hastighed, som er baseret på gennemsnittet af største og mindste dynamiske rulleradius af de dæk, der er tilladt for den pågældende køretøjstype.

4.2.1.2.2.   Prøvningsprogram (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Tabel A12/4.2.1.2.2

| Prøvningskrav | Termisk udmattelsesprøvning |
| --- | --- |
| Bremsningstype | Bremsesekvenser |
| Antal bremsninger | 250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.2.3.

  NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrevning. |
| Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på | 3,0 m/s2 |
| Bremsninger | |
| fra | 130 |
| to | 80 km/h |
| Begyndelsestemperatur ved hver bremsning | ≤ 50 °C |
| Køling i henhold til punkt 3.2.3. | tilladt |

Prøvningskrav

Termisk udmattelsesprøvning

Bremsningstype

Bremsesekvenser

Antal bremsninger

250 eller 300 gange (afhængigt af, hvad der er relevant), jf. punkt 4.2.1.2.3.

NB: Prøvningen afbrydes, når der opstår gennemrevning.

Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på

3,0 m/s2

Bremsninger

fra

130

to

80 km/h

Begyndelsestemperatur ved hver bremsning

≤ 50 °C

Køling i henhold til punkt 3.2.3.

tilladt

4.2.1.2.3.   Prøvningsresultat (termisk udmattelsesprøvning af bremsetromle)

Prøvningen anses for bestået, hvis der gennemføres 300 eller flere bremsninger uden beskadigelse eller svigt.

Hvis der gennemføres mindre end 300 bremsninger, men mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt, skal den tekniske tjeneste gentage prøven på en ny udskiftningsdel. Under disse omstændigheder skal delen ved begge prøvninger gennemføre mere end 250 bremsninger uden beskadigelse eller svigt for at bestå prøven.

Hvis der gennemføres mindre end 250 bremsninger inden der optræder beskadigelse eller svigt, gennemføres prøvning af den originale del, og resultaterne sammenlignes — hvis tidspunktet for indtrædelse af beskadigelse eller svigt ikke er værre end ved den originale del, betragtes prøvningen som bestået.

Beskadigelse betyder i denne forbindelse:

| a) | revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde |
| --- | --- |

a)

revner i friktionsoverfladen, som er længere end 2/3 af friktionsoverfladens aksiale bredde

| b) | revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende |
| --- | --- |

b)

revner i friktionsoverfladen, som når tromlens udvendige aksiale ende

| c) | gennemrevning af bremsetromlen |
| --- | --- |

c)

gennemrevning af bremsetromlen

| d) | enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen. |
| --- | --- |

d)

enhver form for konstruktionsmæssig beskadigelse eller revner i et område uden for friktionsoverfladen.

4.2.2.   Prøvning af bremsetromlen ved høj belastning

Prøvning ved høj belastning udføres på samme prøveeksemplarer efter den alternative dynamometerprøvning (jf. punkt 3.3 i dette bilag).

4.2.2.1.   Køretøjer i klasse O1 og O2

4.2.2.1.1.   Prøvningsbetingelser (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Se punkt 4.2.1.1.1 ovenfor.

4.2.2.1.2.   Prøvningsprogram (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Se punkt 4.2.2.2.2 nedenfor.

4.2.2.1.3.   Prøvningsresultat (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Se punkt 4.2.2.2.3 nedenfor.

4.2.2.2.   Køretøjer i klasse O3 og O4

4.2.2.2.1.   Prøvningsbetingelser (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Se punkt 4.2.1.2.1 ovenfor.

4.2.2.2.2.   Prøvningsprogram (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Tabel A12/4.2.2.2.2

| Prøvningskrav | Prøvning ved høj belastning |
| --- | --- |
| Bremsningstype | Bremsning til stilstand |
| Samlet antal bremsninger | 150 |
| Begyndelsestemperatur for bremsetromlen, hver gang bremsen betjenes | ≤ 100 °C |
| Bremsninger | |
| fra | 60 km/h |
| til | 0 km/h |
| Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på | 6 m/s2 |
| Køling (også afvigende fra punkt 3.2.3) | tilladt |

Prøvningskrav

Prøvning ved høj belastning

Bremsningstype

Bremsning til stilstand

Samlet antal bremsninger

150

Begyndelsestemperatur for bremsetromlen, hver gang bremsen betjenes

≤ 100 °C

Bremsninger

fra

60 km/h

til

0 km/h

Bremsemoment indstilles til at frembringe en deceleration på

6 m/s2

Køling (også afvigende fra punkt 3.2.3)

tilladt

4.2.2.2.3.   Prøvningsresultat (prøvning af bremsetromle ved høj belastning)

Prøvningsresultatet er positivt, hvis bremsetromlen ikke fremviser brud.

---

(1)  Prøvningsmassen og dækkenes dynamiske rulleradius aftales mellem ansøgeren og den tekniske tjeneste.

(2)  Prøvningsmassen og dækkenes dynamiske rulleradius aftales mellem ansøgeren og den tekniske tjeneste.

---

BILAG 13

MODEL FOR PRØVNINGSRAPPORT VEDRØRENDE EN UDSKIFTNINGSBREMSESKIVE/UDSKIFTNINGSBREMSETROMLE

Prøvningsrapport nr. ... vedrørende godkendelse af udskiftningsbremseskive/udskiftningsbremsetromle i henhold til regulativ nr. 90

1.   Generel teknisk beskrivelse af en udskiftningsbremseskive/udskiftningsbremsetromle (1)

1.1.   Ansøger (navn og adresse): ...

1.2.   Fabrikant (navn og adresse) ...

1.3.   Handelsnavn: ...

1.4.   Kategori udskiftningsskive/udskiftningstromle: Original/Identisk/Tilsvarende/Udskiftelig (1)

1.5.   Type skive/tromle (1): ...

1.6.   Mærkning:

| | Identifikation | Mærkets anbringelsessted: | Mærkningsmetode |
| --- | --- | --- | --- |
| Fabrikantens navn eller firmanavn | | | |
| Godkendelsesnr. | E2-90R02 Cxxxx/yyyy | | |
| | xxxx => Typenr.
  yyyy => Variantnr. |
| Sporbarhedsangivelse | | | |
| Minimumstykkelse (skive)/maks. indvendig diameter (tromle) (1) | | | |

Identifikation

Mærkets anbringelsessted:

Mærkningsmetode

Fabrikantens navn eller firmanavn

Godkendelsesnr.

E2-90R02 Cxxxx/yyyy

xxxx => Typenr.

yyyy => Variantnr.

Sporbarhedsangivelse

Minimumstykkelse (skive)/maks. indvendig diameter (tromle) (1)

1.7.   Materiale

1.7.1.   Materialegruppe: ...

1.7.2.   Materialeundergruppe (2) ...

1.8.   Anvendelsesområde

Med mindst følgende oplysninger:

| Del |
| --- |
| Udskiftningsdel | Original del |
| Variant | komponentnummer | komponentnummer | identifikationskode |
| | | | |

Del

Udskiftningsdel

Original del

Variant

komponentnummer

komponentnummer

identifikationskode

| Motorkøretøj (2) |
| --- |
| Fabrikat | Køretøjstype | Handelsnavn | Maks. bruttovægt | Maksimal hastighed | Produktionsår |
| | | | | | |

Motorkøretøj (2)

Fabrikat

Køretøjstype

Handelsnavn

Maks. bruttovægt

Maksimal hastighed

Produktionsår

| Aksel til påhængskøretøj (2) |
| --- |
| Fabrikat | Akseltype | Handelsnavn | Maks. akseltryk | Dækkets dynamiske radius
  (største/mindste | |
| | | | | | |

Aksel til påhængskøretøj (2)

Fabrikat

Akseltype

Handelsnavn

Maks. akseltryk

Dækkets dynamiske radius

(største/mindste

| Bremse |
| --- |
| Stilling | Kaliber (2) | Dimensioner | Konstruktionstype |
| For | Bag |
| | | | | |

Bremse

Stilling

Kaliber (2)

Dimensioner

Konstruktionstype

For

Bag

1.9.   Yderligere oplysninger (2)

2.   Testgrupper

2.1.   Dimensioner pr. testgruppe

2.1.1.   Udvendig (skive)/indvendig (tromle) (1) diameter: ...

2.1.2.   Tykkelse (skive)/bremsebakkens bredde (tromle): ...

2.2.   Højeste andel kinetisk energi pr. testgruppe i henhold til punkt 5.3.6 i regulativ nr. 90

Formula

2.3.   Skivemateriale/tromlemateriale (1) pr. testgruppe: ...

3.   Tekniske data for prøvninger fordelt på testgruppe

3.1.   Køretøjsprøvning

3.1.1.   Data for prøvekøretøjet

3.1.1.1.   Køretøjsklasse: ...

3.1.1.2.   Køretøjsfabrikant: ...

3.1.1.3.   Køretøjets fabrikat:...

3.1.1.4.   Køretøjstype og handelsbetegnelse: ...

3.1.1.5.   Køretøjets identifikationsnummer: ...

3.1.1.6.   Køretøjets typegodkendelsesnr.: ...

3.1.1.7.   Køretøjets motoreffekt: ...

3.1.1.8.   Hastighed:

Køretøjets tophastighed vmax: ...

3.1.1.9.   Dæk: ...

3.1.1.10.   Bremsekredsløbets konfiguration/layout: ...

3.1.1.11.   Prøvningsmasse

Aksel 1: ...

Aksel 2: ...

Aksel ...: ...

3.1.1.12.   Bremse:

3.1.1.12.1.   Prøvebremseskive/prøvebremsetromle (1):

Den originale udskiftningsdels identifikationskode: ...

Testgruppe: ...

Komponentnummer: ...

Udskiftningsdelens masse: ...

Udvendig skivediameter/indvendig tromlediameter (1): ...

Radius re, effektiv: ...

Friktionsoverfladens bredde: ...

Skivens tykkelse (nominel)/udvendig tromlebredde (1): ...

3.1.1.12.2.   Bremsekaliberens/bremsetromlens mekanisme (1)

Fabrikant: ...

Type: ...

Variant: ...

Komponentnummer: ...

Fremstillingsmetode: ...

Maksimalt teknisk tilladt drejningsmoment Cmax,e på bremsens betjeningsorgan (pneumatisk)/bremsetryk (pmax,e) (hydraulisk) (1): ...

Tærskelmoment C0,e (pneumatisk)/bremsetryk (hydraulisk) (1): ...

Forhold le/ee (pneumatisk)/stempeldiameter (hydraulisk) (1): .../...

Maksimalt bremsemoment: ...

3.1.1.12.3.   Bremseklods/bremsebelægning (1)

Fabrikant: ...

Mærke: ...

Type: ...

Godkendelsesnummer (2): ...

Identifikation (f.eks. komponentnummer): ...

Effektivt overfladeområde: ...

3.1.2.   Prøvningsudstyr

3.1.2.1.   Deceleration: ...

3.1.2.2.   Tryk: ...

3.1.2.3.   Hastighed: ...

3.1.2.4.   Tromletemperatur/skivetemperatur: ...

3.1.3.   Prøvebane:

3.1.3.1.   Sted: ...

3.1.3.2.   Overflade: ...

3.1.3.3.   Tilstand (f.eks. tør/våd): ...

3.2.   Prøvning på dynamometer

3.2.1.   Prøvningsdata

3.2.1.1.   Køretøjsklasse: ...

3.2.1.2.   Dynamisk rulleradius

Dynamisk rulleradius RIner til beregning af svingmasse:

i henhold til punkt 3.2.1 i bilag 11/12 ...

Dynamisk rulleradius Rveh i henhold til punkt 3.2.2 i bilag 11/12: ...

3.2.1.3.   Masse og inerti

Køretøjets makimale tilladte masse: ...

X-værdi (forakslen): ...

Y-værdi (bagakslen): ...

Prøvningsmasse m: ...

Prøvningssvingmasse IAdj: ...

3.2.1.4.   Køling ...

3.2.1.4.1.   Køleluftens hastighed i type I, II og/eller III (1) ...

3.2.1.4.2.   Køleluftens hastighed i andre tilfælde:

3.2.1.5.   Hastighed

Tophastighed vmax: ...

3.2.1.6.   Påvirkningsanordning

Fabrikant: ...

Mærke: ...

Type: ...

Variant: ...

Effektive areal (hydraulisk)/ThA - formel (pneumatisk) (1): ...

3.2.1.7.   Bremse

3.2.1.7.1.   Prøvebremseskive/prøvebremsetromle (1)

Den originale udskiftningsdels identifikationskode: ...

Testgruppe: ...

Komponentnummer: ...

Udskiftningsdelens masse: ...

Udvendig skivediameter/indvendig tromlediameter (1): ...

Radius re, effektiv: ...

Friktionsoverfladens bredde: ...

Skivens tykkelse (nominel)/udvendig tromlebredde (1): ...

3.2.1.7.2.   Bremsekaliberens/bremsetromlens mekanisme (1)

Fabrikant: ...

Type: ...

Variant: ...

Fremstillingsmetode: ...

Maksimalt teknisk tilladt drejningsmoment Cmax,e på bremsens betjeningsorgan (pneumatisk)/bremsetryk (pmax,e) (hydraulisk) (1): ...

Tærskelmoment C0,e (pneumatisk)/bremsetryk (hydraulisk) (1): ...

Forhold le/ee (pneumatisk)/stempeldiameter (hydraulisk) (1): .../...

Maksimalt bremsemoment: ...

Identifikationsnummer: ...

3.2.1.7.3.   Bremseklods/bremsebelægning (1)

Fabrikant: ...

Mærke: ...

Type: ...

Godkendelsesnummer (2): ...

Identifikation: ...

Bredde be: ...

Tykkelse de: ...

Overflade, effektiv: ...

Fastgørelsesmåde: ...

4.   Registrering af prøvningsresultater

4.1.   Geometrisk kontrol: ...

Tegning nr. og versionsnummer: ...

4.2.   Materialekontrol: ...

4.3.   Kontrol af afbalanceringsteknik: ...

4.4.   Kontrol af slidindikator: ...

4.5.   Køretøjsprøvning/alternativ dynamometerprøvning (1):

4.5.1.   Bremsevirkning

4.5.1.1.   Driftsbremsens bremsevirkning for køretøjer i klasse M, N (2)

| | 0
  frakoblet (2) | 0
  tilkoblet | I |
| --- | --- | --- | --- |
| Prøvenr. | | | | |
| Bilag 11, punkt: | 2.2.1/3.4.1. (1) | 2.2.2/3.4.4. (1) | 2.2.3/3.4.2. (1) | |
| Prøvningshastighed | | | | | |
| Udgangs | km/h | | | | |
| Slut | km/h | | | | |
| Bremsecylindertryk pe | kPa | | | | |
| Antal bremsninger | — | | | | |
| Varigheden af en enkelt bremsecyklus | s | | | | |
| Bremsekraft 0,5 · Te | daN | | | | |
| Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m
  (m = prøvningsmasse) | — | | | | |
| Bremsemembranens vandring se | mm | | | | |
| Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan | | | | | |
| Ce | Nm |
| C0,e | Nm |

0

frakoblet (2)

0

tilkoblet

I

Prøvenr.

Bilag 11, punkt:

2.2.1/3.4.1. (1)

2.2.2/3.4.4. (1)

2.2.3/3.4.2. (1)

Prøvningshastighed

Udgangs

km/h

Slut

km/h

Bremsecylindertryk pe

kPa

Antal bremsninger

—

Varigheden af en enkelt bremsecyklus

s

Bremsekraft 0,5 · Te

daN

Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m

(m = prøvningsmasse)

—

Bremsemembranens vandring se

mm

Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan

Ce

Nm

C0,e

Nm

Friløb: ...

4.5.1.2.   Driftsbremsens bremsevirkning for køretøjer i klasse M2, M3, N2, N3
   (2)

| Prøvningstype | 0 | II |
| --- | --- | --- |
| Prøvenr. | | | |
| Bilag 11, punkt: | 2.2.1/3.4.1. (1) | 2.2.4/3.4.3. (1) | |
| Prøvningshastighed | | | | |
| Bremsecylindertryk pe | kPa | | | |
| Antal bremsninger | — | | | |
| Varigheden af en enkelt bremsecyklus | s | | | |
| Bremsekraft 0,5 · Te | daN | | | |
| Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m
  (m = prøvningsmasse) | — | | | |
| Bremsemembranens vandring se | mm | | | |
| Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan | | | | |
| Ce | Nm |
| C0,e | Nm |

Prøvningstype

0

II

Prøvenr.

Bilag 11, punkt:

2.2.1/3.4.1. (1)

2.2.4/3.4.3. (1)

Prøvningshastighed

Bremsecylindertryk pe

kPa

Antal bremsninger

—

Varigheden af en enkelt bremsecyklus

s

Bremsekraft 0,5 · Te

daN

Bremsekoefficient 0,5 · Te/9,81 · m

(m = prøvningsmasse)

—

Bremsemembranens vandring se

mm

Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan

Ce

Nm

C0,e

Nm

Friløb: ...

4.5.1.3.   Driftsbremsens bremsevirkning for køretøjer i klasse O1, O2, O3
   (2)

| Prøvningstype | 0 | I |
| --- | --- | --- |
| Prøvenr. | | | |
| Bilag 12, punkt: | 2.2.1/3.4.1. (1) | 2.2.2/3.4.2. (1) | |
| Prøvningshastighed | | | | |
| Bremsecylindertryk pe | kPa | | | |
| Antal bremsninger | — | | | |
| Varigheden af en enkelt bremsecyklus | s | | | |
| Bremsekraft 0,5Te | daN | | | |
| Bremsekoefficient 0,5Te/9,81 · m
  (m = prøvningsmasse) | — | | | |
| Bremsemembranens vandring se | mm | | | |
| Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan | | | | |
| Ce | Nm |
| C0,e | Nm |

Prøvningstype

0

I

Prøvenr.

Bilag 12, punkt:

2.2.1/3.4.1. (1)

2.2.2/3.4.2. (1)

Prøvningshastighed

Bremsecylindertryk pe

kPa

Antal bremsninger

—

Varigheden af en enkelt bremsecyklus

s

Bremsekraft 0,5Te

daN

Bremsekoefficient 0,5Te/9,81 · m

(m = prøvningsmasse)

—

Bremsemembranens vandring se

mm

Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan

Ce

Nm

C0,e

Nm

Friløb:...

4.5.1.4.   Driftsbremsens bremsevirkning for køretøjer i klasse O4
   (2)

| Prøvningstype | 0 | III |
| --- | --- | --- |
| Prøvenr. | | | |
| Bilag 12, punkt: | 2.2.1/3.4.1. (1) | 2.2.3/3.4.3. (1) | |
| Prøvningshastighed | | | | |
| Udgangs | km/h | | | |
| Slut | km/h | | | |
| Bremsecylindertryk pe | kPa | | | |
| Antal bremsninger | — | | | |
| Varigheden af en enkelt bremsecyklus | s | | | |
| Bremsekraft 0,5Te | daN | | | |
| Bremsekoefficient 0,5Te / 9,81 · m
  (m = prøvningsmasse) | — | | | |
| Bremsemembranens vandring se | mm | | | |
| Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan | | | | |
| Ce | Nm |
| C0,e | Nm |

Prøvningstype

0

III

Prøvenr.

Bilag 12, punkt:

2.2.1/3.4.1. (1)

2.2.3/3.4.3. (1)

Prøvningshastighed

Udgangs

km/h

Slut

km/h

Bremsecylindertryk pe

kPa

Antal bremsninger

—

Varigheden af en enkelt bremsecyklus

s

Bremsekraft 0,5Te

daN

Bremsekoefficient 0,5Te / 9,81 · m

(m = prøvningsmasse)

—

Bremsemembranens vandring se

mm

Tærskelmoment på bremsens betjeningsorgan

Ce

Nm

C0,e

Nm

Friløb: ...

4.5.1.5.   Parkeringsbremsen bremsevirkning (2): ...

4.5.1.6.   Dynamiske friktionsegenskaber Diagram: deceleration versus tryk

4.6.   Integritetsprøvning:

4.6.1.   Termisk udmattelsesprøvning:

| Prøveeksemplar nr. | Cyklusser uden beskadigelse i henhold til
  Bilag 11: punkt 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.2.3.
  Bilag 12: punkt 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.1.3/4.2.1.2.3 (1) |
| --- | --- |
| | |
| | |

Prøveeksemplar nr.

Cyklusser uden beskadigelse i henhold til

Bilag 11: punkt 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.2.3.

Bilag 12: punkt 4.1.1.1.3/4.1.1.2.3/4.2.1.1.3/4.2.1.2.3 (1)

4.6.2.   Prøvning ved høj belastning:

| Prøveeksemplar nr. | Cyklusser uden beskadigelse i henhold til
  Bilag 11: punkt 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3
  Bilag 12: punkt 4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3 (1) |
| --- | --- |
| | |
| | |

Prøveeksemplar nr.

Cyklusser uden beskadigelse i henhold til

Bilag 11: punkt 4.1.2.1.3/4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3

Bilag 12: punkt 4.1.2.2.3/4.2.2.1.3/4.2.2.2.3 (1)

5.   Prøvningsdokumenter

6.   Tillæg

Appendiks ...

7.   Prøvningsdato: ...

8.   Denne prøvning er udført og dens resultater rapporteret i henhold til de relevante bestemmelser i regulativ 90 som ændret ved ændringsserie 02.

Teknisk tjeneste, der forestår prøvningen

Underskrift: ... Dato: ...

---

(1)  Det ikke gældende overstreges.

(2)  Hvis det er relevant.

---