# Euroopa Liidu L 141/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.141.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 141 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide31. mai 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.141.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 141

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide31. mai 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2012/283/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 24. aprill 2012, milles käsitletakse rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma muudetud põhikirja ja töökorra sõlmimist Euroopa Liidu poolt | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 454/2012, 15. mai 2012, millega keelatakse Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel merluusi püük VI ja VII püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes ning XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 455/2012, 22. mai 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 456/2012, 30. mai 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega (
  1
  ) | 7 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 457/2012, 30. mai 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 14 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2012/283/EL

*

Nõukogu otsus, 24. aprill 2012, milles käsitletakse rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma muudetud põhikirja ja töökorra sõlmimist Euroopa Liidu poolt

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 454/2012, 15. mai 2012, millega keelatakse Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel merluusi püük VI ja VII püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes ning XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 455/2012, 22. mai 2012, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 456/2012, 30. mai 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega (
  1
  )

1

7

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 457/2012, 30. mai 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

14

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 92/12/COL, 13. märts 2012, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki osa 1.2 punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ning tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti otsus nr 367/11/COL | 16 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 92/12/COL, 13. märts 2012, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki osa 1.2 punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ning tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti otsus nr 367/11/COL

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 31.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 141/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

24. aprill 2012,

milles käsitletakse rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma muudetud põhikirja ja töökorra sõlmimist Euroopa Liidu poolt

(2012/283/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõikeid 3 ja 4 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast mitut läbirääkimisvooru leppisid rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma („rühm”) delegatsioonide juhid 14. juulil 2011 kokku rühma põhikirja ja töökorra muudatuste teksti. |
| --- | --- |

(1)

Pärast mitut läbirääkimisvooru leppisid rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma („rühm”) delegatsioonide juhid 14. juulil 2011 kokku rühma põhikirja ja töökorra muudatuste teksti.

| (2) | Liit on rühma liige. |
| --- | --- |

(2)

Liit on rühma liige.

| (3) | Need liidu liikmesriigid, kes on rühma liikmed, on oma lahkumisest ametlikult teatanud ning lahkuvad rühmast 1. juulil 2011. |
| --- | --- |

(3)

Need liidu liikmesriigid, kes on rühma liikmed, on oma lahkumisest ametlikult teatanud ning lahkuvad rühmast 1. juulil 2011.

| (4) | Rühma muudetud põhikirja ja töökorra vastuvõtmine on tingimata vajalik, et kinnitada rühma uus peakorter ja sätestada sõnaselgelt liidu staatus rühmas ning kohandada organisatsioonilist struktuuri, eelarvesse tehtavaid osamakse ja otsustamismenetlusi. |
| --- | --- |

(4)

Rühma muudetud põhikirja ja töökorra vastuvõtmine on tingimata vajalik, et kinnitada rühma uus peakorter ja sätestada sõnaselgelt liidu staatus rühmas ning kohandada organisatsioonilist struktuuri, eelarvesse tehtavaid osamakse ja otsustamismenetlusi.

| (5) | Muudetud põhikirjale ja töökorrale liidu nimel allakirjutamiseks anti luba nõukogu otsusega 2011/664/EL, (1) millega lubati samuti neid kuni nende sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni ajutiselt kohaldada. |
| --- | --- |

(5)

Muudetud põhikirjale ja töökorrale liidu nimel allakirjutamiseks anti luba nõukogu otsusega 2011/664/EL, (1) millega lubati samuti neid kuni nende sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni ajutiselt kohaldada.

| (6) | Rühma muudetud põhikiri ja töökord tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(6)

Rühma muudetud põhikiri ja töökord tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks rahvusvahelise kautšuki uurimisrühma („rühm”) muudetud põhikiri ja töökord.

Muudetud põhikirja ja töökorra tekstid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas
   (2).

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud kinnitama kirjalikult rühma peasekretärile liidu nõusolekut muudetud põhikirja ja töökorra täitmiseks.

Artikkel 3

Komisjoni esindajad esindavad liitu rühma delegatsioonide juhtide kohtumistel, nagu on sätestatud muudetud põhikirja artiklis IX.

Liikmesriigid võivad osaleda delegatsioonide juhtide kohtumisel liidu delegatsiooni koosseisus.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 24. aprill 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

N. WAMMEN

---

(1)  ELT L 264, 8.10.2011, lk 12.

1

(2)  ELT L 264, 8.10.2011, lk 14.

2

---

MÄÄRUSED

| 31.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 141/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 141/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 454/2012,

15. mai 2012,

millega keelatakse Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel merluusi püük VI ja VII püügipiirkonnas, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelistes vetes ning XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelistes vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (1), eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 43/2012, millega määratakse ELi laevadele 2012. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse (2), on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 17. jaanuari 2012. aasta määrusega (EL) nr 43/2012, millega määratakse ELi laevadele 2012. aastaks kindlaks teatavate selliste kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused, mis ei kuulu rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse (2), on kehtestatud kvoodid 2012. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2012. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2012. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. mai 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

Lowri EVANS

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 25, 27.1.2012, lk 1.

2

---

LISA

| Nr | 4/T&Q |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Kalavaru | HKE/571214 |
| Liik | Merluus (Merluccius merluccius) |
| Piirkond | VI ja VII püügipiirkond, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed |
| Kuupäev | 23.4.2012 |

Nr

4/T&Q

Liikmesriik

Madalmaad

Kalavaru

HKE/571214

Liik

Merluus (Merluccius merluccius)

Piirkond

VI ja VII püügipiirkond, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed, XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

Kuupäev

23.4.2012

---

| 31.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 141/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 455/2012,

22. mai 2012,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis käsitleb kombineeritud nomenklatuuri kaupade klassifitseerimist, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu vältel.

Artikkel 3

Määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. mai 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Toode, mille koostis massiprotsentides on järgmine:







  — | vähendatud rasvasisaldusega piimast valmistatud mozzarella juust | 45 |
| — | kattekiht, | 55
  mis koosneb järgmisest:







  — | nisu- ja riisijahu | 25–30 |
| — | vesi | 20–25 |
| — | munapulber (kogu munast) | < 2 |
| — | keskmise rasvasusega kõva juust | < 2 |
| — | sool | < 2 |
| — | vürtsid, lõhna- ja maitseained | < 2 |
| — | inuliin | < 2 |
| — | paksendi (E 464) | < 2 |
| — | kaerakiud | < 2 |
| — | päevalilleõli | < 2 |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Toode, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

—

vähendatud rasvasisaldusega piimast valmistatud mozzarella juust

45

—

kattekiht,

55

mis koosneb järgmisest:

—

nisu- ja riisijahu

25–30

—

vesi

20–25

—

munapulber (kogu munast)

< 2

—

keskmise rasvasusega kõva juust

< 2

—

sool

< 2

—

vürtsid, lõhna- ja maitseained

< 2

—

inuliin

< 2

—

paksendi (E 464)

< 2

—

kaerakiud

< 2

—

päevalilleõli

< 2

Toode koosneb juustutükist või -pulkadest, mis enne pakkimist ja külmutamist on mitmes etapis kaetud kattekihiga. Sisaldab maitsetaimi ja vürtse, ei ole keedetud ega eelküpsetatud.

Toode on külmutatud, tavaliselt pakitud suletud plastikkotti ja/või pappkarpi. Enne söömist küpsetatakse õlis; süüakse sooja suupistena.

2106 90 98

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 2106, 2106 90 ja 2106 90 98 sõnastusega.

Toodet iseloomustab kattekiht, mis massiprotsentides moodustab üle 50 %. Seepärast ei või toodet klassifitseerida gruppi 04, kuna tootel ei ole enam juustu omadusi.

Seepärast tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 2106 90 98 alla kui muu, mujal nimetamata toiduvalmistis.

---

| 31.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 141/7 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 141/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 456/2012,

30. mai 2012,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti c, artikleid 11 ja 12 ning artikli 19 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1266/2007 (2) on sätestatud lammaste katarraalse palavikuga seotud tõrje-, järelevalve- ja seire-eeskirjad ning loomade veo piirangud kitsendustega tsoonides ja sealt välja. Samuti on seal kindlaks määratud tingimused, mille alusel tehakse direktiiviga 2000/75/EÜ ette nähtud väljaviimiskeelu suhtes erandeid vastuvõtlike loomade ja nende sperma, munarakkude ja embrüote veo puhul, sealhulgas lammaste katarraalse palaviku vastaste vaktsiinide kasutamise eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1266/2007 (2) on sätestatud lammaste katarraalse palavikuga seotud tõrje-, järelevalve- ja seire-eeskirjad ning loomade veo piirangud kitsendustega tsoonides ja sealt välja. Samuti on seal kindlaks määratud tingimused, mille alusel tehakse direktiiviga 2000/75/EÜ ette nähtud väljaviimiskeelu suhtes erandeid vastuvõtlike loomade ja nende sperma, munarakkude ja embrüote veo puhul, sealhulgas lammaste katarraalse palaviku vastaste vaktsiinide kasutamise eeskirjad.

| (2) | Praegu kehtivate eeskirjade kohaselt, mis on sätestatud direktiivis 2000/75/EÜ, ei ole lubatud väljaspool kaitstud alasid lammaste katarraalse palaviku vastaseid vaktsiine kasutada. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta direktiiviga 2012/5/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ lammaste katarraalse palaviku vastase vaktsineerimise osas, (3) on direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud vaktsineerimise eeskirjad muudetud paindlikumaks, et lammaste katarraalse palaviku vastaseid inaktiveeritud vaktsiine saaks kasutada vaktsineerimisel ka väljaspool neid alasid, mille suhtes kehtivad loomade veo piirangud. Seega tuleks määrust (EÜ) nr 1266/2007 muuta. Lisaks on vaja teha muudatusi, et lihtsustada järelevalve- ja seireprotsesse ning kohandada määruses (EÜ) nr 1266/2007 kehtestatud eeskirju uusimate teaduslike seisukohtade kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Praegu kehtivate eeskirjade kohaselt, mis on sätestatud direktiivis 2000/75/EÜ, ei ole lubatud väljaspool kaitstud alasid lammaste katarraalse palaviku vastaseid vaktsiine kasutada. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta direktiiviga 2012/5/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ lammaste katarraalse palaviku vastase vaktsineerimise osas, (3) on direktiivis 2000/75/EÜ sätestatud vaktsineerimise eeskirjad muudetud paindlikumaks, et lammaste katarraalse palaviku vastaseid inaktiveeritud vaktsiine saaks kasutada vaktsineerimisel ka väljaspool neid alasid, mille suhtes kehtivad loomade veo piirangud. Seega tuleks määrust (EÜ) nr 1266/2007 muuta. Lisaks on vaja teha muudatusi, et lihtsustada järelevalve- ja seireprotsesse ning kohandada määruses (EÜ) nr 1266/2007 kehtestatud eeskirju uusimate teaduslike seisukohtade kohaselt.

| (3) | Lammaste katarraalset palavikku käsitleva epidemioloogilise teabe kogumise ja analüüsimise jaoks on määruses (EÜ) nr 1266/2007 ette nähtud, et liikmesriigid peavad edastama lammaste katarraalse palaviku seire ja järelevalve programmide rakendamise raames kogutud andmed lammaste katarraalse palaviku kohta rakenduse BlueTongue NETwork (edaspidi „süsteem BT-Net”) kaudu. |
| --- | --- |

(3)

Lammaste katarraalset palavikku käsitleva epidemioloogilise teabe kogumise ja analüüsimise jaoks on määruses (EÜ) nr 1266/2007 ette nähtud, et liikmesriigid peavad edastama lammaste katarraalse palaviku seire ja järelevalve programmide rakendamise raames kogutud andmed lammaste katarraalse palaviku kohta rakenduse BlueTongue NETwork (edaspidi „süsteem BT-Net”) kaudu.

| (4) | Kuid kogemused näitavad, et muude olemasolevate liidus kehtivate teavitamis- ja aruandluskohustuste raames on teave piisavalt kättesaadav. Seega ei ole enam vaja kohustust, mille alusel tuleb teavet vahetada süsteemi BT-Net kaudu. |
| --- | --- |

(4)

Kuid kogemused näitavad, et muude olemasolevate liidus kehtivate teavitamis- ja aruandluskohustuste raames on teave piisavalt kättesaadav. Seega ei ole enam vaja kohustust, mille alusel tuleb teavet vahetada süsteemi BT-Net kaudu.

| (5) | Määruses (EÜ) nr 1266/2007, nagu seda on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 123/2009, (4) on antud liikmesriikidele võimalus piiritleda teatud tingimustel „väiksema riskiga piirkonnad”, et liikmesriigi territooriumi osades, kus viirus ei levi, oleks lihtsam ennetavaid vaktsineerimisi teha. Direktiivi 2012/5/EL (millega lubatakse lammaste katarraalse palaviku vastu vaktsineerida ka väljaspool kitsendustega tsoone) jõustumise tulemusena ei ole enam vaja sätteid „väiksema riskiga piirkondade” piiritlemise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Määruses (EÜ) nr 1266/2007, nagu seda on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 123/2009, (4) on antud liikmesriikidele võimalus piiritleda teatud tingimustel „väiksema riskiga piirkonnad”, et liikmesriigi territooriumi osades, kus viirus ei levi, oleks lihtsam ennetavaid vaktsineerimisi teha. Direktiivi 2012/5/EL (millega lubatakse lammaste katarraalse palaviku vastu vaktsineerida ka väljaspool kitsendustega tsoone) jõustumise tulemusena ei ole enam vaja sätteid „väiksema riskiga piirkondade” piiritlemise kohta.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1266/2007 artikli 6 lõike 2 kohaselt võib liikmesriik otsustada, et eemaldab epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna kitsendustega tsoonist ja kuulutab asjaomase piirkonna haigusevabaks piirkonnaks, kui järelevalvega on tõendatud, et selles piirkonnas ei ole viirust kahe aasta jooksul esinenud. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1266/2007 artikli 6 lõike 2 kohaselt võib liikmesriik otsustada, et eemaldab epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna kitsendustega tsoonist ja kuulutab asjaomase piirkonna haigusevabaks piirkonnaks, kui järelevalvega on tõendatud, et selles piirkonnas ei ole viirust kahe aasta jooksul esinenud.

| (7) | Ent kitsendustega tsooni neis osades, kus vähemalt aasta jooksul (sealhulgas vektori ühe aktiivsusperioodi jooksul) on seire- ja järelevalvetulemused näidanud, et lammaste katarraalse palaviku viiruse eriomane serotüüp või eriomased serotüübid ei ole seal levinud, valitseb oht, et haigus võib seal uuesti levima hakata, kui sama kitsendustega tsooni teistest osadest (kus esineb lammaste katarraalset palavikku) tuuakse sisse nakkusohuga loomi. Taolistes olukordades ja selleks et tagada soodsate epidemioloogiliste tingimuste korral ohutu üleminek haigusvaba piirkonna staatuse omandamisele, tuleks liikmesriikidel lubada piiritleda „ajutiselt haigusvaba ala” juhul, kui tõendamaks viiruse leviku puudumist on võetud seire- ja järelevalvemeetmeid. |
| --- | --- |

(7)

Ent kitsendustega tsooni neis osades, kus vähemalt aasta jooksul (sealhulgas vektori ühe aktiivsusperioodi jooksul) on seire- ja järelevalvetulemused näidanud, et lammaste katarraalse palaviku viiruse eriomane serotüüp või eriomased serotüübid ei ole seal levinud, valitseb oht, et haigus võib seal uuesti levima hakata, kui sama kitsendustega tsooni teistest osadest (kus esineb lammaste katarraalset palavikku) tuuakse sisse nakkusohuga loomi. Taolistes olukordades ja selleks et tagada soodsate epidemioloogiliste tingimuste korral ohutu üleminek haigusvaba piirkonna staatuse omandamisele, tuleks liikmesriikidel lubada piiritleda „ajutiselt haigusvaba ala” juhul, kui tõendamaks viiruse leviku puudumist on võetud seire- ja järelevalvemeetmeid.

| (8) | EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu teaduskomisjoni 11. septembril 2008 vastu võetud teadusliku arvamuse „Risk of Bluetongue Transmission in Animal Transit” („Lammaste katarraalse palaviku ülekandumise oht loomade transiidi korral”) (5) kohaselt on olemas teoreetiline võimalus, et loomade transportimisel tuuakse nakkust kandvad sääsed nendega kaasa. Selle ohu võib kõrvaldada, kui sõidukeid puhastataks ja töödeldaks insektitsiidiga või tõrjevahendiga kas enne loomade peale- või mahalaadimist või siis, kui loomi veetakse läbi ala, kus oht on teadaolevalt väike, või siis ajal, mil oht on teadaolevalt väike Et piirata nende ainete ebasoovitavat mõju keskkonnale ja vältida võimalikke probleeme, näiteks seoses ooteperioodidega ja jääkide võimaliku kandumisega loomadele, ei tuleks enam nõuda loomade töötlemist heakskiidetud insektitsiidi või tõrjevahendiga, sest sellise töötlemise tulemusena suureneb ohutus vaid piiratud ulatuses. |
| --- | --- |

(8)

EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu teaduskomisjoni 11. septembril 2008 vastu võetud teadusliku arvamuse „Risk of Bluetongue Transmission in Animal Transit” („Lammaste katarraalse palaviku ülekandumise oht loomade transiidi korral”) (5) kohaselt on olemas teoreetiline võimalus, et loomade transportimisel tuuakse nakkust kandvad sääsed nendega kaasa. Selle ohu võib kõrvaldada, kui sõidukeid puhastataks ja töödeldaks insektitsiidiga või tõrjevahendiga kas enne loomade peale- või mahalaadimist või siis, kui loomi veetakse läbi ala, kus oht on teadaolevalt väike, või siis ajal, mil oht on teadaolevalt väike Et piirata nende ainete ebasoovitavat mõju keskkonnale ja vältida võimalikke probleeme, näiteks seoses ooteperioodidega ja jääkide võimaliku kandumisega loomadele, ei tuleks enam nõuda loomade töötlemist heakskiidetud insektitsiidi või tõrjevahendiga, sest sellise töötlemise tulemusena suureneb ohutus vaid piiratud ulatuses.

| (9) | Määruses (EÜ) nr 1266/2007, nagu seda on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 648/2011, (6) on üleminekuperioodi jooksul neil sihtliikmesriikidel, kuhu mitteimmuunsete loomade toomine teatud tingimuste korral võiks ohustada loomade tervist, lubatud nõuda selliste loomade veol teatud täiendavate tingimuste täitmist. Kuna käesolevas määruses on sätestatud vektorite eest kaitstud rajatiste kriteeriumid, ei ole kõnealune üleminekusäte enam vajalik. |
| --- | --- |

(9)

Määruses (EÜ) nr 1266/2007, nagu seda on muudetud rakendusmäärusega (EL) nr 648/2011, (6) on üleminekuperioodi jooksul neil sihtliikmesriikidel, kuhu mitteimmuunsete loomade toomine teatud tingimuste korral võiks ohustada loomade tervist, lubatud nõuda selliste loomade veol teatud täiendavate tingimuste täitmist. Kuna käesolevas määruses on sätestatud vektorite eest kaitstud rajatiste kriteeriumid, ei ole kõnealune üleminekusäte enam vajalik.

| (10) | Kuna viiruse leviku tasemed, keskkonnatingimused ja vaktsineerimisstrateegiad on liikmesriigiti erinevad, siis võib lammaste katarraalse palavikuga seonduv epidemioloogiline olukord olla liidu eri piirkondades vägagi erinev. Kogemused on näidanud, et soovitud eesmärkide saavutamiseks võib edukalt rakendada erinevaid seirestrateegiaid. Võttes arvesse EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu teaduskomisjoni teaduslikku arvamust lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire kohta, (7) tuleks seega määruse (EÜ) nr 1266/2007 I lisas sätestatud järelevalve ja seire suhtes kehtivaid ühtlustatud miinimumnõuded lihtsustada, et liikmesriigid saaksid oma riiklikke järelevalve- ja seireprogramme paindlikumalt koostada. |
| --- | --- |

(10)

Kuna viiruse leviku tasemed, keskkonnatingimused ja vaktsineerimisstrateegiad on liikmesriigiti erinevad, siis võib lammaste katarraalse palavikuga seonduv epidemioloogiline olukord olla liidu eri piirkondades vägagi erinev. Kogemused on näidanud, et soovitud eesmärkide saavutamiseks võib edukalt rakendada erinevaid seirestrateegiaid. Võttes arvesse EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu teaduskomisjoni teaduslikku arvamust lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire kohta, (7) tuleks seega määruse (EÜ) nr 1266/2007 I lisas sätestatud järelevalve ja seire suhtes kehtivaid ühtlustatud miinimumnõuded lihtsustada, et liikmesriigid saaksid oma riiklikke järelevalve- ja seireprogramme paindlikumalt koostada.

| (11) | Kõnealuse teadusliku arvamuse kohaselt peaks seire seisukohast piisama valimi minimaalsest suurusest, et avastada 95 % usaldusväärsusega viiruse 5 % levimus vastuvõtlike liikide populatsiooni hulgas ja tõendada, et viirus ei ole epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas kahe aasta jooksul levinud. |
| --- | --- |

(11)

Kõnealuse teadusliku arvamuse kohaselt peaks seire seisukohast piisama valimi minimaalsest suurusest, et avastada 95 % usaldusväärsusega viiruse 5 % levimus vastuvõtlike liikide populatsiooni hulgas ja tõendada, et viirus ei ole epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas kahe aasta jooksul levinud.

| (12) | See, et lammaste katarraalse palaviku kahtlusega loomi hoitakse teatud kindla aja jooksul vektorikindlates rajatistes, on üks oluline nõue, kui soovitakse vastata teatud tingimustele, mille alusel võib teha erandi väljaviimiskeelu suhtes, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisas. Kogemused on näidanud, et liikmesriikidel on raske kehtestada õigeid kriteeriume vektorikindla rajatise kasutuselevõtuks vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade, näiteks veiste, lammaste ja kitsedega kauplemisel toimuvate tavapäraste vedude korral. |
| --- | --- |

(12)

See, et lammaste katarraalse palaviku kahtlusega loomi hoitakse teatud kindla aja jooksul vektorikindlates rajatistes, on üks oluline nõue, kui soovitakse vastata teatud tingimustele, mille alusel võib teha erandi väljaviimiskeelu suhtes, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisas. Kogemused on näidanud, et liikmesriikidel on raske kehtestada õigeid kriteeriume vektorikindla rajatise kasutuselevõtuks vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade, näiteks veiste, lammaste ja kitsedega kauplemisel toimuvate tavapäraste vedude korral.

| (13) | Vektorikindlate rajatiste tõhususe suurendamiseks ja selleks, et aidata liikmesriike tõrjemeetmete rakendamisel, tuleks kehtestada kriteeriumid. Need kriteeriumid peaksid põhinema liikmesriikide kogemustel ja Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervishoiu eeskirjadel. Et viia määruses (EÜ) nr 1266/2007 kasutatud terminoloogia vastavusse OIE terminoloogiaga, asendatakse mõiste „vektorikindel rajatis” mõistega „vektorite eest kaitstud rajatis”. |
| --- | --- |

(13)

Vektorikindlate rajatiste tõhususe suurendamiseks ja selleks, et aidata liikmesriike tõrjemeetmete rakendamisel, tuleks kehtestada kriteeriumid. Need kriteeriumid peaksid põhinema liikmesriikide kogemustel ja Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervishoiu eeskirjadel. Et viia määruses (EÜ) nr 1266/2007 kasutatud terminoloogia vastavusse OIE terminoloogiaga, asendatakse mõiste „vektorikindel rajatis” mõistega „vektorite eest kaitstud rajatis”.

| (14) | Uute teaduslike andmete põhjal, milles kinnitatakse, et lammaste katarraalse palaviku viirus, eriti serotüüp 8 viirus, võib tõenäoliselt kanduda üle platsenta kaudu, võeti määrusega (EÜ) nr 1266/2007, nagu seda on muudetud määrusega (EÜ) nr 384/2008, (8) kasutusele ettevaatusabinõud lammaste katarraalse palaviku võimaliku leviku takistamiseks tiinete loomade või teatavate vastsündinud loomade puhul. |
| --- | --- |

(14)

Uute teaduslike andmete põhjal, milles kinnitatakse, et lammaste katarraalse palaviku viirus, eriti serotüüp 8 viirus, võib tõenäoliselt kanduda üle platsenta kaudu, võeti määrusega (EÜ) nr 1266/2007, nagu seda on muudetud määrusega (EÜ) nr 384/2008, (8) kasutusele ettevaatusabinõud lammaste katarraalse palaviku võimaliku leviku takistamiseks tiinete loomade või teatavate vastsündinud loomade puhul.

| (15) | Vastavalt EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu teaduskomisjoni teaduslikule arvamusele lammaste katarraalse palaviku serotüüp 8 viiruse kohta (9) on teaduslikult tõestatud, et lammaste katarraalse palaviku serotüüp 8 viirus, mis toodi liitu sisse 2006. aastal, võib kanduda üle platsenta kaudu. Lammaste katarraalse palaviku muude serotüüpide ülekandumist platsenta kaudu ei ole siiski täheldatud neis nakkuspiirkondades, kus ei ole kasutatud nõrgestatud elusvaktsiine. Kõnealuse teadusliku arvamuse järelduste põhjal tuleks tiinete loomade veo suhtes rakendada ettevaatusabinõusid üksnes neis tsoonides, kus kehtivad kitsendused seoses lammaste katarraalse palaviku serotüüp 8 viirusega. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt EFSA loomatervishoiu ja loomade heaolu teaduskomisjoni teaduslikule arvamusele lammaste katarraalse palaviku serotüüp 8 viiruse kohta (9) on teaduslikult tõestatud, et lammaste katarraalse palaviku serotüüp 8 viirus, mis toodi liitu sisse 2006. aastal, võib kanduda üle platsenta kaudu. Lammaste katarraalse palaviku muude serotüüpide ülekandumist platsenta kaudu ei ole siiski täheldatud neis nakkuspiirkondades, kus ei ole kasutatud nõrgestatud elusvaktsiine. Kõnealuse teadusliku arvamuse järelduste põhjal tuleks tiinete loomade veo suhtes rakendada ettevaatusabinõusid üksnes neis tsoonides, kus kehtivad kitsendused seoses lammaste katarraalse palaviku serotüüp 8 viirusega.

| (16) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1266/2007 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1266/2007 vastavalt muuta.

| (17) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1266/2007 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid
  Liikmesriigid rakendavad lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programme vastavalt I lisas sätestatud miinimumnõuetele.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid

Liikmesriigid rakendavad lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programme vastavalt I lisas sätestatud miinimumnõuetele.”

| 2) | Artikkel 5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikkel 5 jäetakse välja.

| 3) | Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Enne kui otsustatakse epidemioloogiliselt asjakohane geograafiline piirkond kitsendustega tsoonist eemaldada, esitavad liikmesriigid komisjonile põhjendatud andmed, mis tõendavad, et selles piirkonnas ei ole pärast I lisa punkti 3 kohase lammaste katarraalse palaviku järelevalve- ja seireprogrammi rakendamist lammaste katarraalse palaviku viirust kahe aasta, sealhulgas vektori kahe täispika aktiivsusperioodi jooksul esinenud.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Enne kui otsustatakse epidemioloogiliselt asjakohane geograafiline piirkond kitsendustega tsoonist eemaldada, esitavad liikmesriigid komisjonile põhjendatud andmed, mis tõendavad, et selles piirkonnas ei ole pärast I lisa punkti 3 kohase lammaste katarraalse palaviku järelevalve- ja seireprogrammi rakendamist lammaste katarraalse palaviku viirust kahe aasta, sealhulgas vektori kahe täispika aktiivsusperioodi jooksul esinenud.”

| 4) | Artikli 7 lõige 2a asendatakse järgmisega:
  „2a.   Liikmesriigid võivad piiritleda kitsendustega tsoonis paikneva epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna „ajutise haigusvaba piirkonnana” eeldusel, et ühe aasta, sealhulgas vektori ühe täispika aktiivsusperioodi jooksul on I lisa punkti 3 kohaselt toimunud järelevalve ja seire tõendanud, et kitsendustega tsooni selles osas ei ole lammaste katarraalse palaviku viirust esinenud kas siis viiruse teatud konkreetse serotüübi või serotüüpide kombinatsioonide osas.
  Liikmesriik, kellel on kavas piiritleda kitsendustega tsoon või kitsendustega tsooni osa „ajutise haigusvaba piirkonnana”, teatab oma kavatsusest komisjonile. Liikmesriik lisab teatele I lisa punktis 3 osutatud teabe.
  Komisjon teavitab liikmesriike „ajutiste haigusvabade piirkondade” nimekirjast toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames.
  Loomade vedu sama kitsendustega tsooni piires piirkonnast, kus levib/levivad lammaste katarraalse palaviku viiruse sama/samad serotüüp/serotüübid, sama kitsendustega tsooni ossa, mis on piiritletud kui „ajutine haigusvaba piirkond”, võib lubada ainult juhul, kui






  a) | loomad vastavad III lisas sätestatud tingimustele või |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 7 lõige 2a asendatakse järgmisega:

„2a.   Liikmesriigid võivad piiritleda kitsendustega tsoonis paikneva epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna „ajutise haigusvaba piirkonnana” eeldusel, et ühe aasta, sealhulgas vektori ühe täispika aktiivsusperioodi jooksul on I lisa punkti 3 kohaselt toimunud järelevalve ja seire tõendanud, et kitsendustega tsooni selles osas ei ole lammaste katarraalse palaviku viirust esinenud kas siis viiruse teatud konkreetse serotüübi või serotüüpide kombinatsioonide osas.

Liikmesriik, kellel on kavas piiritleda kitsendustega tsoon või kitsendustega tsooni osa „ajutise haigusvaba piirkonnana”, teatab oma kavatsusest komisjonile. Liikmesriik lisab teatele I lisa punktis 3 osutatud teabe.

Komisjon teavitab liikmesriike „ajutiste haigusvabade piirkondade” nimekirjast toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames.

Loomade vedu sama kitsendustega tsooni piires piirkonnast, kus levib/levivad lammaste katarraalse palaviku viiruse sama/samad serotüüp/serotüübid, sama kitsendustega tsooni ossa, mis on piiritletud kui „ajutine haigusvaba piirkond”, võib lubada ainult juhul, kui

a)

loomad vastavad III lisas sätestatud tingimustele või

| b) | loomad vastavad mis tahes muudele asjakohastele loomatervishoiualastele garantiidele, mis põhinevad lammaste katarraalse palaviku viiruse levikut takistavate ja vektorite rünnaku eest kaitsvate meetmete riskihindamise positiivsel tulemusel, mida nõuab päritolukoha pädev asutus ja mille kiidab heaks sihtkoha pädev asutus enne selliste loomade vedamist, või |
| --- | --- |

b)

loomad vastavad mis tahes muudele asjakohastele loomatervishoiualastele garantiidele, mis põhinevad lammaste katarraalse palaviku viiruse levikut takistavate ja vektorite rünnaku eest kaitsvate meetmete riskihindamise positiivsel tulemusel, mida nõuab päritolukoha pädev asutus ja mille kiidab heaks sihtkoha pädev asutus enne selliste loomade vedamist, või

| c) | loomad viiakse otse tapamajja.” |
| --- | --- |

c)

loomad viiakse otse tapamajja.”

| 5) | Artikli 8 lõike 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Teave määratud tapamajade kohta tehakse teistele liikmesriikidele ja avalikkusele kättesaadavaks.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 8 lõike 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Teave määratud tapamajade kohta tehakse teistele liikmesriikidele ja avalikkusele kättesaadavaks.”

| 6) | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Loomade läbiveo lisatingimused
  1.   Pädev asutus lubab loomade läbivedu järgmistel tingimustel:






  a) | pärast laadimiskoha nõuetekohast puhastamist ja desinfitseerimist töödeldakse loomade vedamise vahendeid heakskiidetud insektitsiidide ja/või tõrjevahenditega. Selline töötlemine peab toimuma iga kord enne kitsendustega tsoonist väljumist või tsooni sisenemist; |
| --- | --- | --- |

6)

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Loomade läbiveo lisatingimused

1.   Pädev asutus lubab loomade läbivedu järgmistel tingimustel:

a)

pärast laadimiskoha nõuetekohast puhastamist ja desinfitseerimist töödeldakse loomade vedamise vahendeid heakskiidetud insektitsiidide ja/või tõrjevahenditega. Selline töötlemine peab toimuma iga kord enne kitsendustega tsoonist väljumist või tsooni sisenemist;

| b) | kui kitsendustega tsoonist läbisõitmisel on ette nähtud pikem kui ühepäevane puhkeaeg kontrollpunktis, kaitstakse loomi vektorite rünnaku eest II lisas sätestatud tingimustele vastavas vektorite eest kaitstud rajatises. |
| --- | --- |

b)

kui kitsendustega tsoonist läbisõitmisel on ette nähtud pikem kui ühepäevane puhkeaeg kontrollpunktis, kaitstakse loomi vektorite rünnaku eest II lisas sätestatud tingimustele vastavas vektorite eest kaitstud rajatises.

2.   Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldata, kui transiit toimub

| a) | üksnes kitsendustega tsooni epidemioloogiliselt asjakohasest geograafilisest piirkonnast või läbi selle kooskõlas V lisaga määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel või |
| --- | --- |

a)

üksnes kitsendustega tsooni epidemioloogiliselt asjakohasest geograafilisest piirkonnast või läbi selle kooskõlas V lisaga määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel või

| b) | nendest kitsendustega tsooni osadest, mis on kooskõlas artikli 7 lõikega 2a piiritletud kui „ajutised haigusvabad piirkonnad”, või läbi nende osade. |
| --- | --- |

b)

nendest kitsendustega tsooni osadest, mis on kooskõlas artikli 7 lõikega 2a piiritletud kui „ajutised haigusvabad piirkonnad”, või läbi nende osade.

3.   Käesoleva artikli lõikes 1 viidatud loomade puhul lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ viidatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus: „Töötlemine insektitsiidiga/tõrjevahendiga ... (toote nimi) ... (kuupäev) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1266/2007 artikliga 9.” ”

| 7) | Artikkel 9a jäetakse välja. |
| --- | --- |

7)

Artikkel 9a jäetakse välja.

| 8) | I, II, III ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

8)

I, II, III ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub viiendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 74.

1

(2)  ELT L 283, 27.10.2007, lk 37.

2

(3)  ELT L 81, 21.3.2012, lk 1.

3

(4)  ELT L 40, 11.2.2009, lk 3.

4

(5)  The EFSA Journal (2008) 795, lk 18–65.

5

The EFSA Journal

(6)  ELT L 176, 5.7.2011, lk 18.

6

(7)  The EFSA Journal (2011); 9(6): 2192.

7

The EFSA Journal

(8)  ELT L 116, 30.4.2008, lk 3.

8

(9)  The EFSA Journal 2011; 9(5): 2189.

9

The EFSA Journal

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1266/2007 I, II, III ja V lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa asendatakse järgmisega:

  „I LISA

  Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmide miinimumnõuded (viidatud artiklis 4)

  1.   Üldnõuded

  Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmide eesmärk on






  a) | tuvastada lammaste katarraalse palaviku viiruse võimalik esinemine ja |
| --- | --- | --- |

1)

I lisa asendatakse järgmisega:

„I LISA

Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmide miinimumnõuded (viidatud artiklis 4)

1.   Üldnõuded

Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmide eesmärk on

a)

tuvastada lammaste katarraalse palaviku viiruse võimalik esinemine ja

| b) | vajaduse korral tõendada selle viiruse teatava serotüübi puudumist liikmesriigis või epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas või |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral tõendada selle viiruse teatava serotüübi puudumist liikmesriigis või epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas või

| c) | määratleda hooajaline vektoritest vaba periood (entomoloogiline seire). |
| --- | --- |

c)

määratleda hooajaline vektoritest vaba periood (entomoloogiline seire).

Kui konkreetsete keskkonnatingimuste tõttu ei ole õigustatud teistsugune suurus, piiritletakse lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire teostamisel viidatavaks geograafiliseks üksuseks umbes 45 x 45 km suurune ala (ligikaudu 2 000 km2).

Vajaduse korral võivad liikmesriigid järelevalve ja seire teostamisel viidatava geograafilise üksusena kasutada direktiivi 64/432/EMÜ artikli 2 lõike 2 punktis p määratletud piirkonna mõistet või komisjoni 1. märtsi 2005. aasta otsuse 2005/176/EÜ (milles sätestatakse loomahaigustest teatamise kodeeritud vorm ja koodid vastavalt nõukogu direktiivile 82/894/EMÜ) (1) X lisas sätestatud piirkondi.

2.   Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid, mille eesmärk on tuvastada lammaste katarraalse palaviku viiruse võimalik esinemine

Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid, mille eesmärk on tuvastada lammaste katarraalse palaviku viiruse võimalik esinemine, peavad koosnema vähemalt passiivse kliinilise seire ja aktiivse laboriseire meetmetest.

| 2.1. | Passiivse kliinilise seire teostamiseks kasutatakse ametlikku ja nõuetekohaselt dokumenteeritud pidevalt toimivat süsteemi lammaste katarraalse palaviku esinemise kahtluse tuvastamiseks ja uurimiseks, sealhulgas varajase hoiatamise süsteemi kahtlastest juhtumitest teatamiseks. Omanikud või pidajad ning veterinaararstid peavad kahtlusest viivitamata pädevale asutusele teatama. |
| --- | --- |

2.1.

Passiivse kliinilise seire teostamiseks kasutatakse ametlikku ja nõuetekohaselt dokumenteeritud pidevalt toimivat süsteemi lammaste katarraalse palaviku esinemise kahtluse tuvastamiseks ja uurimiseks, sealhulgas varajase hoiatamise süsteemi kahtlastest juhtumitest teatamiseks. Omanikud või pidajad ning veterinaararstid peavad kahtlusest viivitamata pädevale asutusele teatama.

| 2.2. | Aktiivse laboriseire iga-aastane programm koosneb kas seroloogilisest/viroloogilisest järelevalvest kontroll-loomadega, seroloogilisest/viroloogilisest uuringust või plaanilisest riskipõhisest järelevalvest või nende kombinatsioonist.






  — | Proove võib võtta aasta jooksul ja eelnevalt kindlaks määratud ajavahemike tagant, kuid vähemalt korra aastas tuleb proove võtta sellisel aastaajal, kus nakatumise või serokonversiooni tuvastamine on kõige tõenäolisem. |
| --- | --- | --- |

2.2.

Aktiivse laboriseire iga-aastane programm koosneb kas seroloogilisest/viroloogilisest järelevalvest kontroll-loomadega, seroloogilisest/viroloogilisest uuringust või plaanilisest riskipõhisest järelevalvest või nende kombinatsioonist.

—

Proove võib võtta aasta jooksul ja eelnevalt kindlaks määratud ajavahemike tagant, kuid vähemalt korra aastas tuleb proove võtta sellisel aastaajal, kus nakatumise või serokonversiooni tuvastamine on kõige tõenäolisem.

| — | Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid tuleb koostada nii, et proove võetakse viirusele vastuvõtlikelt loomadelt (need on loomad, keda ei ole vaktsineeritud ja kes on kokku puutunud lammaste katarraalset palavikku tekitava vektoriga), kes moodustavad epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas viirusele vastuvõtlike loomade populatsiooni struktuuris representatiivse osa. |
| --- | --- |

—

Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid tuleb koostada nii, et proove võetakse viirusele vastuvõtlikelt loomadelt (need on loomad, keda ei ole vaktsineeritud ja kes on kokku puutunud lammaste katarraalset palavikku tekitava vektoriga), kes moodustavad epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas viirusele vastuvõtlike loomade populatsiooni struktuuris representatiivse osa.

| — | Valimi suurus arvutatakse nii, et see võimaldab teadaoleva riski põhjal tuvastada 95 % tõenäosusega epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas peetava vastuvõtlike loomade populatsiooni hulgas vastavat kontroll-esinemissagedust sihtpopulatsioonil. Kui sihtpopulatsiooni osas puudub eeldatavate haigusjuhtude kohta teaduslik informatsioon, siis arvutatakse valimi suurus nii, et esinemissageduse saab tuvastada 20 % tõenäosusega. |
| --- | --- |

—

Valimi suurus arvutatakse nii, et see võimaldab teadaoleva riski põhjal tuvastada 95 % tõenäosusega epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas peetava vastuvõtlike loomade populatsiooni hulgas vastavat kontroll-esinemissagedust sihtpopulatsioonil. Kui sihtpopulatsiooni osas puudub eeldatavate haigusjuhtude kohta teaduslik informatsioon, siis arvutatakse valimi suurus nii, et esinemissageduse saab tuvastada 20 % tõenäosusega.

| — | Kui proovid ei ole võetud üksikutelt loomadelt, peab valimi suurus olema kohandatud vastavalt diagnostikameetodite tundlikkusele. |
| --- | --- |

—

Kui proovid ei ole võetud üksikutelt loomadelt, peab valimi suurus olema kohandatud vastavalt diagnostikameetodite tundlikkusele.

| — | Laboriseire kavandatakse nii, et pärast positiivse tulemusega teste tehakse konkreetse serotüübi seroloogilised/viroloogilised testid, millega uuritakse epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas oletatavalt esinevat lammaste katarraalse palaviku serotüüpi või serotüüpe ning mis on vajalikud selleks, et tuvastada piirkonnas leviv konkreetne serotüüp. |
| --- | --- |

—

Laboriseire kavandatakse nii, et pärast positiivse tulemusega teste tehakse konkreetse serotüübi seroloogilised/viroloogilised testid, millega uuritakse epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas oletatavalt esinevat lammaste katarraalse palaviku serotüüpi või serotüüpe ning mis on vajalikud selleks, et tuvastada piirkonnas leviv konkreetne serotüüp.

3.   Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid, mille eesmärk on tõendada selle viiruse teatava serotüübi puudumist liikmesriigis või epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas.

Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid, mille eesmärk on tõendada selle viiruse puudumist, peavad vastama punktides 2.1 ja 2.2 sätestatud tingimustele. Aktiivses laboriseires kasutatava valimi suurus arvutatakse nii, et see võimaldab tuvastada 95 % tõenäosusega 5 % (2) esinemissageduse. Lisaks:

| a) | artikli 6 lõike 2 kohasel epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna eemaldamisel kitsendustega tsoonist peavad liikmesriigid tõendama, et lammaste katarraalse palaviku viirust ei ole kahe aasta, sealhulgas vektori kahe täispika aktiivsusperioodi jooksul esinenud;
  liikmesriigid peavad esitama komisjonile asjakohase varasema epidemioloogilise teabe kehtivate järelevalve- ja seireprogrammide kohta ja nende iga-aastased tulemused viimase kolme aasta kohta, sealhulgas vähemalt järgmise:






  i) | korraldatud uuringute kirjeldus ja tehtud diagnostiliste testide tüüp (ELISA, seerumi neutralisatsioon, polümeraasi ahelreaktsioon, viirusisolatsioon); |
| --- | --- | --- |

a)

artikli 6 lõike 2 kohasel epidemioloogiliselt asjakohase geograafilise piirkonna eemaldamisel kitsendustega tsoonist peavad liikmesriigid tõendama, et lammaste katarraalse palaviku viirust ei ole kahe aasta, sealhulgas vektori kahe täispika aktiivsusperioodi jooksul esinenud;

liikmesriigid peavad esitama komisjonile asjakohase varasema epidemioloogilise teabe kehtivate järelevalve- ja seireprogrammide kohta ja nende iga-aastased tulemused viimase kolme aasta kohta, sealhulgas vähemalt järgmise:

i)

korraldatud uuringute kirjeldus ja tehtud diagnostiliste testide tüüp (ELISA, seerumi neutralisatsioon, polümeraasi ahelreaktsioon, viirusisolatsioon);

| ii) | valimisse kuulunud loomaliigid ja võetud proovide arv viirusele vastuvõtlike loomaliikide kohta; seerumite koondproovide kasutamisel tuleb teatada koondproovidele vastav hinnanguline loomade arv; |
| --- | --- |

ii)

valimisse kuulunud loomaliigid ja võetud proovide arv viirusele vastuvõtlike loomaliikide kohta; seerumite koondproovide kasutamisel tuleb teatada koondproovidele vastav hinnanguline loomade arv;

| iii) | valimi geograafiline katvus; |
| --- | --- |

iii)

valimi geograafiline katvus;

| iv) | proovivõtu sagedus ja ajakava; |
| --- | --- |

iv)

proovivõtu sagedus ja ajakava;

| v) | positiivsete tulemuste arv, mis tuleb esitada loomaliikide ja geograafilise asukoha kaupa; |
| --- | --- |

v)

positiivsete tulemuste arv, mis tuleb esitada loomaliikide ja geograafilise asukoha kaupa;

| b) | artikli 7 lõike 2a kohasel „ajutise haigusvaba piirkonna” piiritlemisel tõendavad liikmesriigid, et lammaste katarraalse palaviku viirust ei ole ühe aasta, sealhulgas vektori ühe täispika aktiivsusperioodi jooksul esinenud.
  Liikmesriigid peavad esitama komisjonile asjakohase varasema epidemioloogilise teabe kehtivate järelevalve- ja seireprogrammide kohta ja nende iga-aastased tulemused viimase kahe aasta kohta, sealhulgas vähemalt punkti a alapunktides i–v sätestatud teabe. |
| --- | --- |

b)

artikli 7 lõike 2a kohasel „ajutise haigusvaba piirkonna” piiritlemisel tõendavad liikmesriigid, et lammaste katarraalse palaviku viirust ei ole ühe aasta, sealhulgas vektori ühe täispika aktiivsusperioodi jooksul esinenud.

Liikmesriigid peavad esitama komisjonile asjakohase varasema epidemioloogilise teabe kehtivate järelevalve- ja seireprogrammide kohta ja nende iga-aastased tulemused viimase kahe aasta kohta, sealhulgas vähemalt punkti a alapunktides i–v sätestatud teabe.

4.   Lammaste katarraalse palaviku järelevalve ja seire programmid, mille eesmärk on määratleda hooajaline vektoritest vaba periood (entomoloogiline seire)

Entomoloogiline seire, mille eesmärk on määratleda hooajaline vektoritest vaba periood, nagu on osutatud V lisas, peab vastama järgmistele nõuetele:

| a) | seire peab koosnema vähemalt püsivate aspiratsioonilõksudega vektorite püüdmise aktiivsest aastaprogrammist vektori arengu kindlaksmääramiseks populatsioonis; |
| --- | --- |

a)

seire peab koosnema vähemalt püsivate aspiratsioonilõksudega vektorite püüdmise aktiivsest aastaprogrammist vektori arengu kindlaksmääramiseks populatsioonis;

| b) | kooskõlas eelnevalt kindlaks määratud korraga peab püüdmiseks kasutama ainult ultraviolettvalgusega varustatud aspiratsioonilõkse. Lõksud peavad olema kasutuses terve öö, vähemalt






  — | üks öö nädalas ühe kuu jooksul enne hooajalise vektoritest vaba perioodi eeldatavat algust ja lõppu; |
| --- | --- | --- |

b)

kooskõlas eelnevalt kindlaks määratud korraga peab püüdmiseks kasutama ainult ultraviolettvalgusega varustatud aspiratsioonilõkse. Lõksud peavad olema kasutuses terve öö, vähemalt

—

üks öö nädalas ühe kuu jooksul enne hooajalise vektoritest vaba perioodi eeldatavat algust ja lõppu;

| — | üks öö kuus hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel. |
| --- | --- |

—

üks öö kuus hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel.

Aspiratsioonilõksude kasutamise sagedust võib kohandada kolme esimese kasutusaasta jooksul kogutud andmete põhjal;

| c) | hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsooni igasse epidemioloogiliselt asjakohasesse piirkonda tuleb paigaldada vähemalt üks lõks. Teatav hulk putukalõksudest kogutud sääsklasi tuleb saata selleks spetsialiseerunud laboratooriumile, kus suudetakse tuvastada võimalikud vektorite liigid. |
| --- | --- |

c)

hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsooni igasse epidemioloogiliselt asjakohasesse piirkonda tuleb paigaldada vähemalt üks lõks. Teatav hulk putukalõksudest kogutud sääsklasi tuleb saata selleks spetsialiseerunud laboratooriumile, kus suudetakse tuvastada võimalikud vektorite liigid.

| 2) | II lisa asendatakse järgmisega:

  „II LISA

  Vektorite eest kaitstud rajatise suhtes kehtivad kriteeriumid (viidatud III lisa A jao punktides 2, 3 ja 4, käesoleva lisa B jao punktis b ning C jao punkti 2 alapunktis b)







  1. | Vektorite eest kaitstud rajatise suhtes kehtivad järgmised miinimumnõuded:






  a) | rajatise sisse- ja väljapääsu ees on asjakohased füüsilised takistused; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

II lisa asendatakse järgmisega:

„II LISA

Vektorite eest kaitstud rajatise suhtes kehtivad kriteeriumid (viidatud III lisa A jao punktides 2, 3 ja 4, käesoleva lisa B jao punktis b ning C jao punkti 2 alapunktis b)

1.

Vektorite eest kaitstud rajatise suhtes kehtivad järgmised miinimumnõuded:

a)

rajatise sisse- ja väljapääsu ees on asjakohased füüsilised takistused;

| b) | vektorite eest kaitstud rajatise avauste juures peab kontrollima vektorite olemasolu vastava võrkmõõdikuga, mida tuleb tootja juhiste järgi regulaarselt immutada heakskiidetud insektitsiidiga; |
| --- | --- |

b)

vektorite eest kaitstud rajatise avauste juures peab kontrollima vektorite olemasolu vastava võrkmõõdikuga, mida tuleb tootja juhiste järgi regulaarselt immutada heakskiidetud insektitsiidiga;

| c) | vektorite seire ja tõrje peab toimuma vektorite eest kaitstud rajatises sees ja ka selle ümbruses; |
| --- | --- |

c)

vektorite seire ja tõrje peab toimuma vektorite eest kaitstud rajatises sees ja ka selle ümbruses;

| d) | tuleb võtta meetmeid vektorite paljunemiskohtade vähendamiseks või likvideerimiseks vektorite eest kaitstud rajatise lähistel; |
| --- | --- |

d)

tuleb võtta meetmeid vektorite paljunemiskohtade vähendamiseks või likvideerimiseks vektorite eest kaitstud rajatise lähistel;

| e) | tuleb võtta kasutusele tavapärased protseduurid, sealhulgas varusüsteemid ja häiresüsteemid, vektorite eest kaitstud rajatise toimimiseks ja loomade transpordiks laadimiskohtadesse. |
| --- | --- |

e)

tuleb võtta kasutusele tavapärased protseduurid, sealhulgas varusüsteemid ja häiresüsteemid, vektorite eest kaitstud rajatise toimimiseks ja loomade transpordiks laadimiskohtadesse.

| 2. | Pädev asutus peab vektorite eest kaitstud asutuse sellisena heaks kiitma, kui punktis 1 osutatud nõuded on täidetud. Asutus kontrollib nõutava sagedusega, kuid vähemalt kolm korda taotletud kaitseperioodi jooksul (perioodi alguses, keskel ja lõpus) vektorilõksuga võetud meetmete tõhusust vektorite eest kaitstud rajatises.” |
| --- | --- |

2.

Pädev asutus peab vektorite eest kaitstud asutuse sellisena heaks kiitma, kui punktis 1 osutatud nõuded on täidetud. Asutus kontrollib nõutava sagedusega, kuid vähemalt kolm korda taotletud kaitseperioodi jooksul (perioodi alguses, keskel ja lõpus) vektorilõksuga võetud meetmete tõhusust vektorite eest kaitstud rajatises.”

| 3) | III lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | A jagu muudetakse järgmiselt.






  i) | Punkti 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Loomi on kuni lähetamiseni hoitud vähemalt 60 päeva enne lähetamiskuupäeva kaitstuna vektorite rünnaku eest vektorite eest kaitstud rajatises, mis vastab II lisas sätestatud kriteeriumidele.” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

III lisa muudetakse järgmiselt.

a)

A jagu muudetakse järgmiselt.

i)

Punkti 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Loomi on kuni lähetamiseni hoitud vähemalt 60 päeva enne lähetamiskuupäeva kaitstuna vektorite rünnaku eest vektorite eest kaitstud rajatises, mis vastab II lisas sätestatud kriteeriumidele.”

| ii) | Punkti 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Loomi on kuni lähetamiseni hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis või neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vektorite eest kaitstud rajatises, mis vastab II lisas sätestatud kriteeriumidele, vähemalt 28 päeva, ning selle aja jooksul on neile tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga lammaste katarraalse palaviku viiruse rühma antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille tarvis on asjaomaselt loomalt võetud proovid vähemalt 28 päeva pärast vektorite rünnaku eest kaitsmise perioodi algust või hooajalise vektoritest vaba perioodi algust.” |
| --- | --- |

ii)

Punkti 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Loomi on kuni lähetamiseni hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis või neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vektorite eest kaitstud rajatises, mis vastab II lisas sätestatud kriteeriumidele, vähemalt 28 päeva, ning selle aja jooksul on neile tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga lammaste katarraalse palaviku viiruse rühma antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille tarvis on asjaomaselt loomalt võetud proovid vähemalt 28 päeva pärast vektorite rünnaku eest kaitsmise perioodi algust või hooajalise vektoritest vaba perioodi algust.”

| iii) | Punkti 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Loomi on kuni lähetamiseni hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis või neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vektorite eest kaitstud rajatises, mis vastab II lisas sätestatud kriteeriumidele, vähemalt 14 päeva, ning selle aja jooksul on neile tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga haigusetekitaja tuvastamise analüüs, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille tarvis on asjaomaselt loomalt võetud proovid vähemalt 14 päeva pärast vektorite rünnaku eest kaitsmise perioodi algust või hooajalise vektoritest vaba perioodi algust.” |
| --- | --- |

iii)

Punkti 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Loomi on kuni lähetamiseni hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis või neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vektorite eest kaitstud rajatises, mis vastab II lisas sätestatud kriteeriumidele, vähemalt 14 päeva, ning selle aja jooksul on neile tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga haigusetekitaja tuvastamise analüüs, mille tulemused on olnud negatiivsed ja mille tarvis on asjaomaselt loomalt võetud proovid vähemalt 14 päeva pärast vektorite rünnaku eest kaitsmise perioodi algust või hooajalise vektoritest vaba perioodi algust.”

| iv) | Punkt 5 asendatakse järgmisega:






  „5. | Loomad on vaktsineeritud serotüübi/serotüüpide vastu, mida esineb või võib esineda epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises päritolupiirkonnas, loomadel kestab vaktsiiniprogrammis heaks kiidetud vaktsiini spetsifikatsioonides tagatud immuunsusperiood ning loomad vastavad vähemalt ühele järgmistest nõuetest:






  a) | neid on vaktsineeritud rohkem kui 60 päeva enne veokuupäeva; |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

Punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5.

Loomad on vaktsineeritud serotüübi/serotüüpide vastu, mida esineb või võib esineda epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises päritolupiirkonnas, loomadel kestab vaktsiiniprogrammis heaks kiidetud vaktsiini spetsifikatsioonides tagatud immuunsusperiood ning loomad vastavad vähemalt ühele järgmistest nõuetest:

a)

neid on vaktsineeritud rohkem kui 60 päeva enne veokuupäeva;

| b) | neid on vaktsineeritud inaktiveeritud vaktsiiniga vähemalt nii mitme päeva eest, kui vaktsiini spetsifikatsioonides on immuunsuskaitse toime alguseks määratud, ning neile on tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused olid negatiivsed ja mis on tehtud vähemalt 14 päeva pärast vaktsiini spetsifikatsioonides sätestatud immuunsuskaitse toime algust; |
| --- | --- |

b)

neid on vaktsineeritud inaktiveeritud vaktsiiniga vähemalt nii mitme päeva eest, kui vaktsiini spetsifikatsioonides on immuunsuskaitse toime alguseks määratud, ning neile on tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused olid negatiivsed ja mis on tehtud vähemalt 14 päeva pärast vaktsiini spetsifikatsioonides sätestatud immuunsuskaitse toime algust;

| c) | nad olid varem vaktsineeritud ja neid on vaktsiini spetsifikatsioonides tagatud immuunsusperioodi jooksul inaktiivse vaktsiiniga uuesti vaktsineeritud; |
| --- | --- |

c)

nad olid varem vaktsineeritud ja neid on vaktsiini spetsifikatsioonides tagatud immuunsusperioodi jooksul inaktiivse vaktsiiniga uuesti vaktsineeritud;

| d) | neid on hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi jooksul hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis alates sünnist või vähemalt 60 päeva enne vaktsineerimiskuupäeva ning neid on vaktsineeritud inaktiivse vaktsiiniga vähemalt nii mitme päeva eest, kui vaktsiini spetsifikatsioonides on immuunsuskaitse toime alguseks määratud. |
| --- | --- |

d)

neid on hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi jooksul hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis alates sünnist või vähemalt 60 päeva enne vaktsineerimiskuupäeva ning neid on vaktsineeritud inaktiivse vaktsiiniga vähemalt nii mitme päeva eest, kui vaktsiini spetsifikatsioonides on immuunsuskaitse toime alguseks määratud.

Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud liidusiseseks kaubanduseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:

„Loom(ad) on vaktsineeritud lammaste katarraalse palaviku serotüübi/serotüüpide ... (lisada serotüüp/serotüübid) vastu ... (lisada vaktsiini nimi) inaktiveeritud vaktsiiniga / muundatud elusvaktsiiniga (valida sobiv) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktiga 5.” ”

(lisada serotüüp/serotüübid)

(lisada vaktsiini nimi)

(valida sobiv)

| v) | Punktis 6 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:






  „6. | Loomi on kogu aeg hoitud epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises päritolupiirkonnas, kus ei ole esinenud, ei esine või tõenäoliselt ei esine üle ühe serotüübi ning:”. |
| --- | --- | --- |

v)

Punktis 6 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:

„6.

Loomi on kogu aeg hoitud epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises päritolupiirkonnas, kus ei ole esinenud, ei esine või tõenäoliselt ei esine üle ühe serotüübi ning:”.

| vi) | Punkti 7 muudetakse järgmiselt:






  — | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:






  „7. | Loomadele on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud kaks positiivse tulemusega usaldusväärset seroloogilist testi, mis võimaldavad tuvastada lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikidele esinevatele või asjaomases geograafilises päritolupiirkonnas tõenäoliselt esinevatele serotüüpidele omaseid antikehasid, ning:”; |
| --- | --- | --- | --- |

vi)

Punkti 7 muudetakse järgmiselt:

—

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„7.

Loomadele on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud kaks positiivse tulemusega usaldusväärset seroloogilist testi, mis võimaldavad tuvastada lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikidele esinevatele või asjaomases geograafilises päritolupiirkonnas tõenäoliselt esinevatele serotüüpidele omaseid antikehasid, ning:”;

| — | kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Lammaste katarraalse palaviku serotüüp 8 viiruse suhtes kitsendustega tsoonist pärit tiinete loomade puhul peab vähemalt üks punktides 5, 6 ja 7 sätestatud tingimustest olema täidetud enne seemendamist või paaritamist või peab olema täidetud punktis 3 sätestatud tingimus. Kui tehakse seroloogiline test, nagu on sätestatud punktis 3, tuleb kõnealune test teha kõige rohkem seitse päeva enne veokuupäeva.” |
| --- | --- |

—

kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Lammaste katarraalse palaviku serotüüp 8 viiruse suhtes kitsendustega tsoonist pärit tiinete loomade puhul peab vähemalt üks punktides 5, 6 ja 7 sätestatud tingimustest olema täidetud enne seemendamist või paaritamist või peab olema täidetud punktis 3 sätestatud tingimus. Kui tehakse seroloogiline test, nagu on sätestatud punktis 3, tuleb kõnealune test teha kõige rohkem seitse päeva enne veokuupäeva.”

| b) | B jao punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vektorite eest kaitstud rajatises, mis vastab II lisas sätestatud kriteeriumidele, vähemalt 60 päeva enne sperma kogumise algust ja selle kestel;”. |
| --- | --- | --- |

b)

B jao punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vektorite eest kaitstud rajatises, mis vastab II lisas sätestatud kriteeriumidele, vähemalt 60 päeva enne sperma kogumise algust ja selle kestel;”.

| c) | C jao punkti 2 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vektorite eest kaitstud rajatises, mis vastab II lisas sätestatud kriteeriumidele, vähemalt 60 päeva enne embrüote/munarakkude kogumise algust ja selle kestel;”. |
| --- | --- | --- |

c)

C jao punkti 2 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vektorite eest kaitstud rajatises, mis vastab II lisas sätestatud kriteeriumidele, vähemalt 60 päeva enne embrüote/munarakkude kogumise algust ja selle kestel;”.

| 4) | V lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

  „V LISA

  Hooajalise vektoritest vaba perioodi määratlemise kriteeriumid (viidatud artikli 9 lõikes 2)” |
| --- | --- |

4)

V lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

„V LISA

Hooajalise vektoritest vaba perioodi määratlemise kriteeriumid (viidatud artikli 9 lõikes 2)”

---

(1)  ELT L 59, 5.3.2005, lk 40.

1

(2)  Kuni 31. augustini 2012 kestval üleminekuperioodil tuleb uuringuks vajaliku valimi suurus arvutada nii, et see võimaldab tuvastada esinemissageduse 20 % tõenäosusega.”

2

---

| 31.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 141/14 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 141/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 457/2012,

30. mai 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. mai 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 87,5 |
| MA | 64,6 |
| TR | 78,3 |
| ZZ | 76,8 |
| 0707 00 05 | MK | 54,8 |
| TR | 130,3 |
| ZZ | 92,6 |
| 0709 93 10 | TR | 107,0 |
| ZZ | 107,0 |
| 0805 10 20 | EG | 49,9 |
| IL | 73,2 |
| MA | 46,8 |
| TR | 52,1 |
| ZA | 69,4 |
| ZZ | 58,3 |
| 0805 50 10 | TR | 60,0 |
| ZA | 76,9 |
| ZZ | 68,5 |
| 0808 10 80 | AR | 113,2 |
| BR | 83,2 |
| CA | 161,4 |
| CL | 97,0 |
| CN | 100,9 |
| NZ | 140,0 |
| US | 203,7 |
| UY | 67,3 |
| ZA | 97,0 |
| ZZ | 118,2 |
| 0809 29 00 | US | 577,9 |
| ZZ | 577,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

87,5

MA

64,6

TR

78,3

ZZ

76,8

0707 00 05

MK

54,8

TR

130,3

ZZ

92,6

0709 93 10

TR

107,0

ZZ

107,0

0805 10 20

EG

49,9

IL

73,2

MA

46,8

TR

52,1

ZA

69,4

ZZ

58,3

0805 50 10

TR

60,0

ZA

76,9

ZZ

68,5

0808 10 80

AR

113,2

BR

83,2

CA

161,4

CL

97,0

CN

100,9

NZ

140,0

US

203,7

UY

67,3

ZA

97,0

ZZ

118,2

0809 29 00

US

577,9

ZZ

577,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 31.5.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 141/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 141/16

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 92/12/COL,

13. märts 2012,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki osa 1.2 punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loetelu ning tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti otsus nr 367/11/COL

EFTA JÄRELEVALVEAMET,

VÕTTES ARVESSE EMP lepingu I lisa I peatüki sissejuhatava osa punkti 4 alapunkti B lõikeid 1 ja 3 ja punkti 5 alapunkti b,

VÕTTES ARVESSE EMP lepingu I lisa I peatüki osa 1.1 punktis 4 nimetatud õigusakti (nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted), (1) mida on muudetud ja kohandatud EMP lepinguga lepingu I lisas ja eelkõige selle artikli 6 lõikes 2 nimetatud valdkondlike kohandustega,

VÕTTES ARVESSE järelevalveameti kolleegiumi otsust nr 68/12/COL, millega volitatakse kolleegiumi pädevat liiget käesolevat otsust vastu võtma,

ning arvestades järgmist:

1. märtsil 2011 teavitas Norra toiduohutusamet (edaspidi „Mattilsynet”) järelevalveametit sellest, et ta peatas Båtsfjordi sadama piiripunktile (TRACESi kood NO BJF 1) Norra heakskiidetud piiripunktide loeteluga antud loa pärast seda, kui piiripunkt sai 28. jaanuari 2011. aasta tulekahjus ulatuslikult kannatada. Mattilsynet selgitas, et tulekahju tagajärjel ei vasta piiripunkt enam ühiskondlikke ruume, laboratooriume ja ladustamiskohti käsitlevates õigusaktides sätestatud nõuetele.

Norra peatas piiripunktile antud loa ja teavitas sellest järelevalveametit vastavalt Norra seaduse „Instruks om grensekontrollstasjoner mv” I peatüki 2. punktile (millega rakendatakse direktiivi 97/78/EÜ artikli 6 lõiget 3), mille kohaselt teatab riigi pädev asutus järelevalveametile piiripunktis või kontrollikeskuses toimunud muutustest, mis võivad mõjutada Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki osa 1.2 punktis 39 esitatud Islandi ja Norra piiripunktide loetelu.

Direktiivi 97/78/EÜ artikli 6 lõike 4 kohaselt koostab ja avaldab järelevalveamet heakskiidetud piiripunktide loetelu, sealhulgas juhud, kui luba on ajutiselt peatatud.

Järelvalveamet muutis 11. aprilli 2011. aasta otsusega nr 111/11/COL (2) piiripunktide loetelu, et kajastada Båtsfjordi sadama piiripunktile (TRACESi kood NO BJF 1) Norra piiripunktide loeteluga antud loa peatamist, ja kehtestas uue loetelu kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivatest Islandi ja Norra piiripunktidest.

Otsus nr 111/11/COL tunnistati seejärel 30. novembri 2011. aasta otsusega nr 367/11/COL (3) kehtetuks pärast Euroopa Komisjoni Toidu- ja Veterinaarameti (FVO) ühiskontrolli Islandil, mille eesmärk oli laiendada Keflavíki lennujaama (IS KEF 4) ja Reykjavík Eimskipi (IS REY 1a) piiripunktidele antud luba täiendavatele tooteliikidele.

9. detsembril 2011 sai järelvalveamet Norralt kutse inspekteerida Båtsfjordi sadama piiripunkti uusi rajatisi ning seejärel loa peatamine lõpetada. Norra andis järelvalveametile lisateavet ehituse ajakava ning uute piirivalverajatiste ruumide asetuse kohta.

Järelvalveamet kontrollis Båtsfjordi sadama piiripunkti 13.–15. aprillil 2012. Vastavalt kontrolli käigus tehtud tähelepanekutele tehakse ettepanek Båtsfjordi sadama piiripunkti (TRACESi kood NO BJF 1) loa peatamine lõpetada ning vastu võtta uus loetelu kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivatest Islandi ja Norra piiripunktidest.

Järelevalveamet suunas oma otsusega 68/12/COL küsimuse järelevalvekomiteed abistavale EFTA veterinaarkomiteele. Komitee kiitis loetelu muudatused ühehäälselt heaks. Käesolevas otsuses esitatud meetmed on seega kooskõlas EFTA järelevalveametit abistava EFTA veterinaarkomitee üksmeelse arvamusega ja meetmete sõnastust ei muudeta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Båtsfjordi sadama piiripunktile (TRACESi kood NO BJF 1) Euroopa Majanduspiirkonna lepingu I lisa I peatüki 1.2 osa punktis 39 esitatud kolmandatest riikidest pärit elusloomade ja loomsete saaduste veterinaarkontrolliks sobivate Islandi ja Norra piiripunktide loeteluga antud loa peatamine lõpetatakse.

Artikkel 2

Islandile ja Norrasse kolmandatest riikidest toodavate elusloomade ja loomsete toodete veterinaarkontrolli korraldavad pädevad riigiasutused üksnes käesoleva otsuse lisas loetletud heakskiidetud piiripunktides.

Artikkel 3

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks EFTA järelevalveameti 30. novembri 2011. aasta otsus nr 367/11/COL.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub 13. märtsil 2012.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Islandile ja Norrale.

Artikkel 6

Käesolev otsus on autentne inglise keeles.

Brüssel, 13. märts 2012

EFTA järelevalveameti nimel

kolleegiumi liige

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

õigus- ja täitevasjade osakonna direktor

Xavier LEWIS

---

(1)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.

1

(2)  ELT L 170, 30.6.2011, lk 39 ja EMP kaasanne nr 36, 30.6.2011, lk 39.

2

(3)  ELT L 43, 16.2.2012, lk 43 ja EMP kaasanne nr 9, 16.2.2012, lk 43.

3

---

LISA

HEAKSKIIDETUD PIIRIPUNKTIDE LOETELU

| 1 | = | Nimetus |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | TRACESi kood |
| 3 | = | Liik







  A | = | Lennujaam |
| F | = | Raudtee |
| P | = | Sadam |
| R | = | Tee |

1

=

Nimetus

2

=

TRACESi kood

3

=

Liik

A

=

Lennujaam

F

=

Raudtee

P

=

Sadam

R

=

Tee

4

=

Kontrollikeskus

5

=

Tooted

| HC | = | Kõik inimtoiduks mõeldud tooted |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Muud tooted |
| NT | = | Temperatuurinõuded puuduvad |
| T | = | Külmutatud/jahutatud tooted |
| T(FR) | = | Külmutatud tooted |
| T(CH) | = | Jahutatud tooted |

HC

=

Kõik inimtoiduks mõeldud tooted

NHC

=

Muud tooted

NT

=

Temperatuurinõuded puuduvad

T

=

Külmutatud/jahutatud tooted

T(FR)

=

Külmutatud tooted

T(CH)

=

Jahutatud tooted

6

=

Elusloomad

| U | = | Kabjalised ja sõralised: veised, sead, lambad, kitsed, kabjalised mets- ja koduloomad |
| --- | --- | --- |
| E | = | Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ määratletud registreeritud hobuslased |
| O | = | Muud loomad |

U

=

Kabjalised ja sõralised: veised, sead, lambad, kitsed, kabjalised mets- ja koduloomad

E

=

Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ määratletud registreeritud hobuslased

O

=

Muud loomad

5–6

=

Erimärkused

| (1) | = | Komisjoni otsuse 93/352/EMÜ nõuetele vastav kontroll, mida teostatakse nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 rakendamisel |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | Ainult pakendatud tooted |
| (3) | = | Ainult kalatooted |
| (4) | = | Ainult loomsed valgud |
| (5) | = | Ainult villaga kaetud nahad |
| (6) | = | Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid |
| (7) | = | Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini) |
| (8) | = | Ainult hobuslased |
| (9) | = | Ainult troopilised kalad |
| (10) | = | Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, elus kalad, roomajad ja muud linnud kui silerinnalised linnud |
| (11) | = | Ainult pakendamata loomasööt |
| (12) | = | Kabiloomade (U) puhul ainult loomaaeda saadetavad kabjalised; ning muude loomade (O) puhul ainult ühepäevased tibud, kalad, koerad, kassid, putukad või muud loomaaeda saadetavad loomad |
| (13) | = | Nagylak HU: Nagylak HU: see on piiripunkt (toodete jaoks) ja piiriületuspunkt (elusloomade jaoks) Ungari-Rumeenia piiril, mille suhtes rakendatakse läbiräägitud ja ühinemislepingus sätestatud üleminekumeetmeid nii toodete kui ka elusloomade suhtes. Vt komisjoni otsus 2003/630/EÜ |
| (14) | = | Mõeldud teatavate inimtarbimiseks mõeldud loomsete päritolu toodete partiide transiidiks läbi Euroopa Ühenduse Venemaalt ja Venemaale, mille suhtes rakendatakse asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud erimenetlusi |
| (15) | = | Ainult vesiviljelusloomad |
| (16) | = | Ainult kalajahu |

(1)

=

Komisjoni otsuse 93/352/EMÜ nõuetele vastav kontroll, mida teostatakse nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 rakendamisel

(2)

=

Ainult pakendatud tooted

(3)

=

Ainult kalatooted

(4)

=

Ainult loomsed valgud

(5)

=

Ainult villaga kaetud nahad

(6)

=

Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid

(7)

=

Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)

(8)

=

Ainult hobuslased

(9)

=

Ainult troopilised kalad

(10)

=

Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, elus kalad, roomajad ja muud linnud kui silerinnalised linnud

(11)

=

Ainult pakendamata loomasööt

(12)

=

Kabiloomade (U) puhul ainult loomaaeda saadetavad kabjalised; ning muude loomade (O) puhul ainult ühepäevased tibud, kalad, koerad, kassid, putukad või muud loomaaeda saadetavad loomad

(13)

=

Nagylak HU: Nagylak HU: see on piiripunkt (toodete jaoks) ja piiriületuspunkt (elusloomade jaoks) Ungari-Rumeenia piiril, mille suhtes rakendatakse läbiräägitud ja ühinemislepingus sätestatud üleminekumeetmeid nii toodete kui ka elusloomade suhtes. Vt komisjoni otsus 2003/630/EÜ

(14)

=

Mõeldud teatavate inimtarbimiseks mõeldud loomsete päritolu toodete partiide transiidiks läbi Euroopa Ühenduse Venemaalt ja Venemaale, mille suhtes rakendatakse asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud erimenetlusi

(15)

=

Ainult vesiviljelusloomad

(16)

=

Ainult kalajahu

Riik: Island

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akureyri | IS AKU1 | P | | HC-T(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Hafnarfjörður | IS HAF 1 | P | | HC(1)(2)(3), NHC-NT (2)(6)(16) | |
| Húsavík | IS HUS 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ísafjörður | IS ISA1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Keflavíki lennujaam | IS KEF 4 | A | | HC(2), NHC(2) | O(15) |
| Reykjavík Eimskip | IS REY 1a | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Reykjavík Samskip | IS REY 1b | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16) | |
| Þorlákshöfn | IS THH1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6) | |

1

2

3

4

5

6

Akureyri

IS AKU1

P

HC-T(1)(2)(3), NHC(16)

Hafnarfjörður

IS HAF 1

P

HC(1)(2)(3), NHC-NT (2)(6)(16)

Húsavík

IS HUS 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ísafjörður

IS ISA1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Keflavíki lennujaam

IS KEF 4

A

HC(2), NHC(2)

O(15)

Reykjavík Eimskip

IS REY 1a

P

HC(2), NHC(2)

Reykjavík Samskip

IS REY 1b

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3), NHC-NT(2)(6)(16)

Þorlákshöfn

IS THH1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-NT(6)

Riik: Norra

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borg | NO BRG 1 | P | | HC, NHC | E(7) |
| Båtsfjord | NO BJF 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Egersund | NO EGE 1 | P | | HC-NT(6), NHC-NT(6)(16) | |
| Florø EWOS | NO FRO 1 | P | | NHC-NT(6)(16) | |
| Hammerfest | NO HFT 1 | P | Rypefjord | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Honningsvåg | NO HVG 1 | P | Honningsvåg | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Gjesvær | HC-T(1)(2)(3) | |
| Kirkenes | NO KKN 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | NO KSU 1 | P | Kristiansund | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Larvik | NO LAR 1 | P | | HC(2) | |
| Måløy | NO MAY 1 | P | Gotteberg | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Trollebø | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Oslo | NO OSL 1 | P | | HC, NHC | |
| Oslo | NO OSL 4 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Sortland | NO SLX 1 | P | Melbu | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Sortland | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Storskog | NO STS 3 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Tromsø | NO TOS 1 | P | Bukta | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Solstrand | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vadsø | NO VOS 1 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ålesund | NO AES 1 | P | Breivika | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Ellingsøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Skutvik | HC-T(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-T(FR) (2)(3), NHC-NT(6) | |

1

2

3

4

5

6

Borg

NO BRG 1

P

HC, NHC

E(7)

Båtsfjord

NO BJF 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Egersund

NO EGE 1

P

HC-NT(6), NHC-NT(6)(16)

Florø EWOS

NO FRO 1

P

NHC-NT(6)(16)

Hammerfest

NO HFT 1

P

Rypefjord

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Honningsvåg

NO HVG 1

P

Honningsvåg

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Gjesvær

HC-T(1)(2)(3)

Kirkenes

NO KKN 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Kristiansund

NO KSU 1

P

Kristiansund

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6)

Larvik

NO LAR 1

P

HC(2)

Måløy

NO MAY 1

P

Gotteberg

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Trollebø

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Oslo

NO OSL 1

P

HC, NHC

Oslo

NO OSL 4

A

HC, NHC

U, E, O

Sortland

NO SLX 1

P

Melbu

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Sortland

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Storskog

NO STS 3

R

HC, NHC

U, E, O

Tromsø

NO TOS 1

P

Bukta

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Solstrand

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vadsø

NO VOS 1

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ålesund

NO AES 1

P

Breivika

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Ellingsøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Skutvik

HC-T(1)(2)(3), HC-NT(6), NHC-T(FR) (2)(3), NHC-NT(6)

---