# Eiropas Savienības L 206/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.206.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 206 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. sējums2012. gada 2. augusts |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.206.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 206

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. sējums2012. gada 2. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2012/453/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2012. gada 10. jūlijs) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma XX pielikumā (Vide) | 1 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 705/2012 (2012. gada 1. augusts), ar ko īsteno 11. panta 4. punktu Regulā (ES) Nr. 753/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā | 5 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 706/2012 (2012. gada 1. augusts), ar ko 175. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu | 7 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 707/2012 (2012. gada 1. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 9 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums 2012/454/KĀDP (2012. gada 1. augusts), ar kuru īsteno Lēmumu 2011/486/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā | 11 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2012/453/ES

*

Padomes Lēmums (2012. gada 10. jūlijs) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma XX pielikumā (Vide)

1

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 705/2012 (2012. gada 1. augusts), ar ko īsteno 11. panta 4. punktu Regulā (ES) Nr. 753/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā

5

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 706/2012 (2012. gada 1. augusts), ar ko 175. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

Al-Qaida

7

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 707/2012 (2012. gada 1. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

9

LĒMUMI

*

Padomes Īstenošanas lēmums 2012/454/KĀDP (2012. gada 1. augusts), ar kuru īsteno Lēmumu 2011/486/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā

11

| | | III   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 98/10/COL (2010. gada 24. marts), ar ko astoņdesmit pirmo reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu attiecībā uz kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam | 13 |

III   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 98/10/COL (2010. gada 24. marts), ar ko astoņdesmit pirmo reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu attiecībā uz kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam

13

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 (2005. gada 20. septembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005.) | 23 |
| | * | Labojums Politikas un drošības komitejas Lēmumā ES RPM Rafa/1/2012 (2012. gada 3. jūlijs) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) vadītāja iecelšanu amatā (OV L 186, 14.7.2012.) | 24 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 (2005. gada 20. septembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005.)

(OV L 277, 21.10.2005.)

23

*

Labojums Politikas un drošības komitejas Lēmumā ES RPM Rafa/1/2012 (2012. gada 3. jūlijs) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) vadītāja iecelšanu amatā (OV L 186, 14.7.2012.)

(OV L 186, 14.7.2012.)

24

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 2.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 206/1

---

PADOMES LĒMUMS

(2012. gada 10. jūlijs)

par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma XX pielikumā (Vide)

(2012/453/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par pasākumiem, lai īstenotu Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) būtu jāiekļauj Komisijas Regula (EK) Nr. 976/2009 (2009. gada 19. oktobris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz tīkla pakalpojumiem (3). |
| --- | --- |

(1)

Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) būtu jāiekļauj Komisijas Regula (EK) Nr. 976/2009 (2009. gada 19. oktobris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz tīkla pakalpojumiem (3).

| (2) | EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 268/2010 (2010. gada 29. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz saskaņotiem nosacījumiem Kopienas iestāžu un struktūru piekļuvei dalībvalstu telpisko datu kopām un pakalpojumiem (4). |
| --- | --- |

(2)

EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 268/2010 (2010. gada 29. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz saskaņotiem nosacījumiem Kopienas iestāžu un struktūru piekļuvei dalībvalstu telpisko datu kopām un pakalpojumiem (4).

| (3) | EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 1088/2010 (2010. gada 23. novembris) par Regulas (EK) Nr. 976/2009 grozījumiem attiecībā uz lejupielādes pakalpojumiem un transformācijas pakalpojumiem (5). |
| --- | --- |

(3)

EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 1088/2010 (2010. gada 23. novembris) par Regulas (EK) Nr. 976/2009 grozījumiem attiecībā uz lejupielādes pakalpojumiem un transformācijas pakalpojumiem (5).

| (4) | EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 1089/2010 (2010. gada 23. novembris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējo izmantojamību (6). |
| --- | --- |

(4)

EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 1089/2010 (2010. gada 23. novembris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējo izmantojamību (6).

| (5) | EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 102/2011 (2011. gada 4. februāris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1089/2010, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējo izmantojamību (7). |
| --- | --- |

(5)

EEZ līgumā būtu jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 102/2011 (2011. gada 4. februāris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1089/2010, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējo izmantojamību (7).

| (6) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XX pielikums (Vide). |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XX pielikums (Vide).

| (7) | Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam, |
| --- | --- |

(7)

Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostājas, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma XX pielikumā (Vide), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

V. SHIARLY

---

(1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

1

(2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

2

(3)  OV L 274, 20.10.2009., 9. lpp.

3

(4)  OV L 83, 30.3.2010., 8. lpp.

4

(5)  OV L 323, 8.12.2010., 1. lpp.

5

(6)  OV L 323, 8.12.2010., 11. lpp.

6

(7)  OV L 31, 5.2.2011., 13. lpp.

7

---

PROJEKTS

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2012

(... gada ...),

ar ko groza EEZ līguma XX pielikumu (Vide)

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,

tā kā:

| (1) | Līguma XX pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas ... Lēmumu Nr. .../... (1). |
| --- | --- |

(1)

Līguma XX pielikums tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas ... Lēmumu Nr. .../... (1).

| (2) | Līgumā jāiekļauj Komisijas Regula (EK) Nr. 976/2009 (2009. gada 19. oktobris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz tīkla pakalpojumiem (2). |
| --- | --- |

(2)

Līgumā jāiekļauj Komisijas Regula (EK) Nr. 976/2009 (2009. gada 19. oktobris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz tīkla pakalpojumiem (2).

| (3) | Līgumā jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 268/2010 (2010. gada 29. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz saskaņotiem nosacījumiem Kopienas iestāžu un struktūru piekļuvei dalībvalstu telpisko datu kopām un pakalpojumiem (3). |
| --- | --- |

(3)

Līgumā jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 268/2010 (2010. gada 29. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz saskaņotiem nosacījumiem Kopienas iestāžu un struktūru piekļuvei dalībvalstu telpisko datu kopām un pakalpojumiem (3).

| (4) | Līgumā jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 1088/2010 (2010. gada 23. novembris) par Regulas (EK) Nr. 976/2009 grozījumiem attiecībā uz lejupielādes pakalpojumiem un transformācijas pakalpojumiem (4). |
| --- | --- |

(4)

Līgumā jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 1088/2010 (2010. gada 23. novembris) par Regulas (EK) Nr. 976/2009 grozījumiem attiecībā uz lejupielādes pakalpojumiem un transformācijas pakalpojumiem (4).

| (5) | Līgumā jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 1089/2010 (2010. gada 23. novembris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējo izmantojamību (5). |
| --- | --- |

(5)

Līgumā jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 1089/2010 (2010. gada 23. novembris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējo izmantojamību (5).

| (6) | Līgumā jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 102/2011 (2011. gada 4. februāris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1089/2010, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējo izmantojamību (6), |
| --- | --- |

(6)

Līgumā jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 102/2011 (2011. gada 4. februāris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1089/2010, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējo izmantojamību (6),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Līguma XX pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 1.j punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/2/EK) a) un b) pielāgojuma tekstu aizstāj ar šādu:






  “a) | Attiecībā uz EBTA valstīm 6. panta a) un b) punktā un 7. panta 3. punktā noteiktie termiņi aptver trīs gadu papildu laikposmu. |
| --- | --- | --- |

1)

pielikuma 1.j punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/2/EK) a) un b) pielāgojuma tekstu aizstāj ar šādu:

“a)

Attiecībā uz EBTA valstīm 6. panta a) un b) punktā un 7. panta 3. punktā noteiktie termiņi aptver trīs gadu papildu laikposmu.

| b) | Attiecībā uz EBTA valstīm 21. panta 2. un 3. punktā un 24. panta 1. punktā minētie datumi aptver trīs gadu papildu laikposmu.”; |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz EBTA valstīm 21. panta 2. un 3. punktā un 24. panta 1. punktā minētie datumi aptver trīs gadu papildu laikposmu.”;

| 2) | pielikuma 1.jb punktā (Komisijas Lēmums 2009/442/EK) pievieno šādu pielāgojumu:
  “Šā Līguma vajadzībām lēmuma noteikumus pielāgo šādi:






  a) | Attiecībā uz EBTA valstīm 11. panta 2. punkta otrajā daļā minētais gads ir tāds pats kā gads, kas minēts EBTA valstīm pielāgotajā 18. pantā. |
| --- | --- | --- |

2)

pielikuma 1.jb punktā (Komisijas Lēmums 2009/442/EK) pievieno šādu pielāgojumu:

“Šā Līguma vajadzībām lēmuma noteikumus pielāgo šādi:

a)

Attiecībā uz EBTA valstīm 11. panta 2. punkta otrajā daļā minētais gads ir tāds pats kā gads, kas minēts EBTA valstīm pielāgotajā 18. pantā.

| b) | Attiecībā uz EBTA valstīm 18. pantā minētais datums aptver trīs gadu papildu laikposmu.”; |
| --- | --- |

b)

Attiecībā uz EBTA valstīm 18. pantā minētais datums aptver trīs gadu papildu laikposmu.”;

| 3) | pēc 1.jb punkta (Komisijas Lēmums 2009/442/EK) pievieno šādus punktus:






  “1.jc | 32009 R 0976: Komisijas Regula (EK) Nr. 976/2009 (2009. gada 19. oktobris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz tīkla pakalpojumiem (OV L 274, 20.10.2009., 9. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32010 R 1088: Komisijas Regulu (ES) Nr. 1088/2010 (2010. gada 23. novembris) (OV L 323, 8.12.2010., 1. lpp.). |
| --- | --- | --- | --- |

3)

pēc 1.jb punkta (Komisijas Lēmums 2009/442/EK) pievieno šādus punktus:

“1.jc

32009 R 0976: Komisijas Regula (EK) Nr. 976/2009 (2009. gada 19. oktobris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz tīkla pakalpojumiem (OV L 274, 20.10.2009., 9. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32010 R 1088: Komisijas Regulu (ES) Nr. 1088/2010 (2010. gada 23. novembris) (OV L 323, 8.12.2010., 1. lpp.).

Šā Līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

Attiecībā uz EBTA valstīm 4. pantā minētie datumi aptver trīs gadu papildu laikposmu.

| 1.jd | 32010 R 0268: Komisijas Regula (ES) Nr. 268/2010 (2010. gada 29. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz saskaņotiem nosacījumiem Kopienas iestāžu un struktūru piekļuvei dalībvalstu telpisko datu kopām un pakalpojumiem (OV L 83, 30.3.2010., 8. lpp.).
  Šā Līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:
  Attiecībā uz EBTA valstīm 8. pantā noteiktie termiņi aptver trīs gadu papildu laikposmu. |
| --- | --- |

1.jd

32010 R 0268: Komisijas Regula (ES) Nr. 268/2010 (2010. gada 29. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz saskaņotiem nosacījumiem Kopienas iestāžu un struktūru piekļuvei dalībvalstu telpisko datu kopām un pakalpojumiem (OV L 83, 30.3.2010., 8. lpp.).

Šā Līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

Attiecībā uz EBTA valstīm 8. pantā noteiktie termiņi aptver trīs gadu papildu laikposmu.

| 1.je | 32010 R 1089: Komisijas Regula (ES) Nr. 1089/2010 (2010. gada 23. novembris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējo izmantojamību (OV L 323, 8.12.2010., 11. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | 32011 R 0102: Komisijas Regulu (ES) Nr. 102/2011 (2011. gada 4. februāris) (OV L 31, 5.2.2011., 13. lpp.).” |
| --- | --- | --- |

1.je

32010 R 1089: Komisijas Regula (ES) Nr. 1089/2010 (2010. gada 23. novembris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK attiecībā uz telpisko datu kopu un telpisko datu pakalpojumu savstarpējo izmantojamību (OV L 323, 8.12.2010., 11. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

32011 R 0102: Komisijas Regulu (ES) Nr. 102/2011 (2011. gada 4. februāris) (OV L 31, 5.2.2011., 13. lpp.).”

2. pants

Komisijas Regulu (EK) Nr. 976/2009, (ES) Nr. 268/2010, (ES) Nr. 1088/2010, (ES) Nr. 1089/2010 un (ES) Nr. 102/2011 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā ..., ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (7).

4. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Briselē,

EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

EEZ Apvienotās komitejas sekretāri

---

(1)  OV L ...

1

(2)  OV L 274, 20.10.2009., 9. lpp.

2

(3)  OV L 83, 30.3.2010., 8. lpp.

3

(4)  OV L 323, 8.12.2010., 1. lpp.

4

(5)  OV L 323, 8.12.2010., 11. lpp.

5

(6)  OV L 31, 5.2.2011., 13. lpp.

6

(7)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]

7

---

REGULAS

| 2.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 206/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 206/5

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 705/2012

(2012. gada 1. augusts),

ar ko īsteno 11. panta 4. punktu Regulā (ES) Nr. 753/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 753/2011 (2011. gada 1. augusts) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā (1), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 1. augustā pieņēma Regulu (ES) Nr. 753/2011. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 1. augustā pieņēma Regulu (ES) Nr. 753/2011.

| (2) | Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1988 (2011) 30. punktu, 2012. gada 19. jūlijā svītroja divu personu vārdus no to personu, grupu, uzņēmumu un vienību saraksta, kam piemēro ierobežojošus pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1988 (2011) 30. punktu, 2012. gada 19. jūlijā svītroja divu personu vārdus no to personu, grupu, uzņēmumu un vienību saraksta, kam piemēro ierobežojošus pasākumus.

| (3) | Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 753/2011 I pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 753/2011 I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Personu ierakstus, kas minēti šīs regulas pielikumā, svītro no Regulas (ES) Nr. 753/2011 I pielikumā izklāstītā saraksta.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 1. augustā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OV L 199, 2.8.2011., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas 1. pantā minētie ieraksti

| 1. | Tahis (vai arī Tahib) |
| --- | --- |

1.

Tahis (vai arī Tahib)

| 2. | Abdul Wasay Mu’tasim Agha. (vai arī: a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem) |
| --- | --- |

2.

Abdul Wasay Mu’tasim Agha. (vai arī: a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem)

---

| 2.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 206/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 206/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 706/2012

(2012. gada 1. augusts),

ar ko 175. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida tīklu (1), un jo īpaši tās 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 7.a panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā ir uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2012. gada 20. jūlijā nolēma svītrot vienu fizisku personu no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, pēc tam, kad tā bija izskatījusi šīs personas iesniegtos pieprasījumus svītrot to no saraksta un Ombuda vispusīgu ziņojumu, kas sagatavots Ombuda birojā, kurš izveidots saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1904(2009). Tā nolēma arī grozīt divus ierakstus šajā sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2012. gada 20. jūlijā nolēma svītrot vienu fizisku personu no to personu, grupu un organizāciju saraksta, uz kurām jāattiecina līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana, pēc tam, kad tā bija izskatījusi šīs personas iesniegtos pieprasījumus svītrot to no saraksta un Ombuda vispusīgu ziņojumu, kas sagatavots Ombuda birojā, kurš izveidots saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1904(2009). Tā nolēma arī grozīt divus ierakstus šajā sarakstā.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāatjaunina Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 1. augustā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Ārpolitikas instrumentu dienesta vadītājs

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi:

| 1) | sadaļā “Fiziskās personas” svītro šādu ierakstu:
  “Ali Mohamed El Heit (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali di Roma, c) Ali Il Barbuto). Dzimšanas datums: a) 20.3.1970., b) 30.1.1971. Dzimšanas vieta: Rouiba, Alžīrija. Adrese: 3 Via Ajraghi, Milāna, Itālija. Papildu informācija: mātes vārds ir Hamadche Zoulicha. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.3.2004.”; |
| --- | --- |

1)

sadaļā “Fiziskās personas” svītro šādu ierakstu:

“Ali Mohamed El Heit (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali di Roma, c) Ali Il Barbuto). Dzimšanas datums: a) 20.3.1970., b) 30.1.1971. Dzimšanas vieta: Rouiba, Alžīrija. Adrese: 3 Via Ajraghi, Milāna, Itālija. Papildu informācija: mātes vārds ir Hamadche Zoulicha. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 17.3.2004.”;

| 2) | ierakstu “Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi
  (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adrese: Sudāna. Dzimšanas datums: 4.12.1964. Dzimšanas vieta: Tabarka, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L335915 (Tunisijas pase, izdota 8.11.1996., derīga līdz 7.11.2001.). Papildu informācija: tiek uzskatīts, ka kopš 2009. gada novembra slēpjas no Itālijas iestādēm. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi
  (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adrese: Tunisija. Dzimšanas datums: 4.12.1964. Dzimšanas vieta: Tabarka, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pase Nr.: L335915 (Tunisijas pase, izdota Milānā (Itālija) 8.11.1996., derīga līdz 7.11.2001.). Papildu informācija: izceļoja 2011. gadā no Sudānas uz Tunisiju. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.”; |
| --- | --- |

2)

ierakstu “Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi
  (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adrese: Sudāna. Dzimšanas datums: 4.12.1964. Dzimšanas vieta: Tabarka, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pases Nr.: L335915 (Tunisijas pase, izdota 8.11.1996., derīga līdz 7.11.2001.). Papildu informācija: tiek uzskatīts, ka kopš 2009. gada novembra slēpjas no Itālijas iestādēm. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

“Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi
  (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Adrese: Tunisija. Dzimšanas datums: 4.12.1964. Dzimšanas vieta: Tabarka, Tunisija. Valstspiederība: Tunisijas. Pase Nr.: L335915 (Tunisijas pase, izdota Milānā (Itālija) 8.11.1996., derīga līdz 7.11.2001.). Papildu informācija: izceļoja 2011. gadā no Sudānas uz Tunisiju. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 25.6.2003.”;

| 3) | ierakstu “Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai
  (alias a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim’ Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Tituls: Dr. Adrese: Irāka. Dzimšanas datums: 1971. Dzimšanas vieta: Samarra, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Papildu informācija: a) Al-Qaida vadītājs Irākā, b) pašlaik atrodas Irākā, c) atbild par liela mēroga AQI operāciju pārvaldīšanu un vadīšanu, d) kaujinieku aprindās tiek dēvēts par (Abu Du’a, Abu Duaa’). 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 5.10.2011.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:
  “Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai
  (alias a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim’ Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Tituls: Dr. Adrese: Irāka. Dzimšanas datums: 1971. Dzimšanas vieta: a) Samarra, Irāka, b) Irāka. Valstspiederība: Irākas. Papildu informācija: a) Al-Qaida vadītājs Irākā, b) pašlaik atrodas Irākā, c) kaujinieku aprindās tiek dēvēts par Abu Du’a, Abu Duaa’. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 5.10.2011.” |
| --- | --- |

3)

ierakstu “Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai
  (alias a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim’ Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Tituls: Dr. Adrese: Irāka. Dzimšanas datums: 1971. Dzimšanas vieta: Samarra, Irāka. Valstspiederība: Irākas. Papildu informācija: a) Al-Qaida vadītājs Irākā, b) pašlaik atrodas Irākā, c) atbild par liela mēroga AQI operāciju pārvaldīšanu un vadīšanu, d) kaujinieku aprindās tiek dēvēts par (Abu Du’a, Abu Duaa’). 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 5.10.2011.” sadaļā “Fiziskās personas” aizstāj ar šādu:

“Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai
  (alias a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim’ Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Tituls: Dr. Adrese: Irāka. Dzimšanas datums: 1971. Dzimšanas vieta: a) Samarra, Irāka, b) Irāka. Valstspiederība: Irākas. Papildu informācija: a) Al-Qaida vadītājs Irākā, b) pašlaik atrodas Irākā, c) kaujinieku aprindās tiek dēvēts par Abu Du’a, Abu Duaa’. 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 5.10.2011.”

---

| 2.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 206/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 206/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 707/2012

(2012. gada 1. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 1. augustā

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 58,9 |
| TR | 55,3 |
| XS | 32,3 |
| ZZ | 48,8 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 100,7 |
| ZZ | 77,3 |
| 0709 93 10 | TR | 107,5 |
| ZZ | 107,5 |
| 0805 50 10 | AR | 92,1 |
| TR | 91,0 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 101,9 |
| ZZ | 95,4 |
| 0806 10 10 | EG | 227,2 |
| IL | 176,8 |
| IN | 210,3 |
| MA | 251,0 |
| MX | 301,8 |
| TR | 146,5 |
| ZZ | 218,9 |
| 0808 10 80 | AR | 187,9 |
| BR | 91,9 |
| CL | 115,4 |
| NZ | 129,0 |
| US | 181,3 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 136,7 |
| 0808 30 90 | AR | 200,3 |
| CL | 135,9 |
| ZA | 117,3 |
| ZZ | 151,2 |
| 0809 29 00 | TR | 397,6 |
| ZZ | 397,6 |
| 0809 30 | TR | 167,9 |
| ZZ | 167,9 |
| 0809 40 05 | BA | 62,1 |
| IL | 60,5 |
| ZZ | 61,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MK

58,9

TR

55,3

XS

32,3

ZZ

48,8

0707 00 05

MK

53,8

TR

100,7

ZZ

77,3

0709 93 10

TR

107,5

ZZ

107,5

0805 50 10

AR

92,1

TR

91,0

UY

96,7

ZA

101,9

ZZ

95,4

0806 10 10

EG

227,2

IL

176,8

IN

210,3

MA

251,0

MX

301,8

TR

146,5

ZZ

218,9

0808 10 80

AR

187,9

BR

91,9

CL

115,4

NZ

129,0

US

181,3

ZA

114,5

ZZ

136,7

0808 30 90

AR

200,3

CL

135,9

ZA

117,3

ZZ

151,2

0809 29 00

TR

397,6

ZZ

397,6

0809 30

TR

167,9

ZZ

167,9

0809 40 05

BA

62,1

IL

60,5

ZZ

61,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 2.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 206/11

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS 2012/454/KĀDP

(2012. gada 1. augusts),

ar kuru īsteno Lēmumu 2011/486/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2011/486/KĀDP (2011. gada 1. augusts) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām, ņemot vērā situāciju Afganistānā (1), un jo īpaši tā 5. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 1. augustā pieņēma Lēmumu 2011/486/KĀDP. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 1. augustā pieņēma Lēmumu 2011/486/KĀDP.

| (2) | Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1988 (2011) 30. punktu, 2012. gada 19. jūlijā svītroja divu personu vārdus no to personu, grupu, uzņēmumu un vienību saraksta, kam piemēro ierobežojošus pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1988 (2011) 30. punktu, 2012. gada 19. jūlijā svītroja divu personu vārdus no to personu, grupu, uzņēmumu un vienību saraksta, kam piemēro ierobežojošus pasākumus.

| (3) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmuma 2011/486/KĀDP pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmuma 2011/486/KĀDP pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Personu ierakstus, kas minēti šā lēmuma pielikumā, svītro no Lēmuma 2011/486/KĀDP pielikumā izklāstītā saraksta.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2012. gada 1. augustā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OV L 199, 2.8.2011., 57. lpp.

1

---

PIELIKUMS

LĒMUMA 1. PANTĀ MINĒTIE IERAKSTI

| 1. | Tahis (vai arī Tahib) |
| --- | --- |

1.

Tahis (vai arī Tahib)

| 2. | Abdul Wasay Mu’tasim Agha. (vai arī: a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem) |
| --- | --- |

2.

Abdul Wasay Mu’tasim Agha. (vai arī: a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem)

---

III Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

| 2.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 206/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 206/13

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 98/10/COL

(2010. gada 24. marts),

ar ko astoņdesmit pirmo reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu nodaļu attiecībā uz kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2) un jo īpaši tā 61.–63. pantu, kā arī 26. protokolu,

ņemot vērā EBTA valstu nolīgumu par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (3) un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

tā kā saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu,

saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde sniedz paziņojumus vai izdod vadlīnijas par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja šis Līgums vai Uzraudzības un Tiesas nolīgums to skaidri paredz vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu,

Iestāde 1994. gada 19. janvārī pieņēma procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā (4),

Eiropas Kopienu Komisija 2009. gada 24. jūnijā pieņēma paziņojumu attiecībā uz kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam (5),

šis paziņojums attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu,

jānodrošina EEZ valsts atbalsta normu vienāda piemērošana visā Eiropas Ekonomikas zonā,

saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA” II punktu Iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti atbilstoši tiem, ko pieņēmusi Eiropas Komisija,

Iestrāde ir apspriedusies ar Eiropas Komisiju un EBTA valstīm, 2010. gada 12. martā sūtot vēstules par šo jautājumu (Nr. 549988, 549990 un 549991),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsta pamatnostādnēs ir jāizdara grozījumi, iekļaujot jaunu nodaļu attiecībā uz kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam. Jaunā nodaļa ir iekļauta šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2010. gada 24. martā

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

Kolēģijas loceklis

Kurt JÄGER

---

(1)  Turpmāk “Iestāde”.

1

(2)  Turpmāk “EEZ līgums”.

2

(3)  Turpmāk “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”.

3

(4)  EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanas un interpretācijas pamatnostādnes, ko Iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (turpmāk “OV”) L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp., ņemot vērā izdarītos grozījumus. Turpmāk “Valsts atbalsta pamatnostādnes”. Valsts atbalsta pamatnostādņu atjauninātā versija ir publicēta Iestādes tīmekļa vietnē: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

4

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

(5)  OV C 223, 16.9.2009., 3. lpp.

5

---

PIELIKUMS

NODAĻA ATTIECĪBĀ UZ KRITĒRIJIEM REĢIONĀLĀ ATBALSTA LIELIEM IEGULDĪJUMU PROJEKTIEM PADZIĻINĀTAM NOVĒRTĒJUMAM
   (1)

1.   Ievads

1.1.   Vispārīgi noteikumi reģionālā atbalsta pasākumiem

| 1. | Nodaļā par valstu reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam (turpmāk “Reģionālā atbalsta pamatnostādnes”) ir precizēta Iestādes vispārīgā pieeja attiecībā uz reģionālo valsts atbalstu (2). Saskaņā ar Reģionālā atbalsta pamatnostādņu nosacījumiem un neatkarīgi no negatīvās ietekmes, kādu reģionālais atbalsts var atstāt uz tirdzniecību un konkurenci, EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk “Iestāde”) var uzskatīt valsts atbalstu par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ja tas ir piešķirts, lai veicinātu atsevišķu EEZ mazāk attīstīto reģionu ekonomisko attīstību. |
| --- | --- |

1.

Nodaļā par valstu reģionālo atbalstu 2007.–2013. gadam (turpmāk “Reģionālā atbalsta pamatnostādnes”) ir precizēta Iestādes vispārīgā pieeja attiecībā uz reģionālo valsts atbalstu (2). Saskaņā ar Reģionālā atbalsta pamatnostādņu nosacījumiem un neatkarīgi no negatīvās ietekmes, kādu reģionālais atbalsts var atstāt uz tirdzniecību un konkurenci, EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk “Iestāde”) var uzskatīt valsts atbalstu par saderīgu ar EEZ līguma darbību, ja tas ir piešķirts, lai veicinātu atsevišķu EEZ mazāk attīstīto reģionu ekonomisko attīstību.

| 2. | Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs, nosakot konkrētu reģionālā atbalsta maksimālo robežu, pamatvilcienos ņem vērā to, cik nopietnas ir problēmas, kas ietekmē attiecīgo reģionu attīstību. Šā atbalsta maksimālā intensitāte ir noteikta pakāpeniski 10 % līdz 50 % apmērā no attiecināmajām izmaksām, kas pirmām kārtām ir pamatotas uz IKP uz vienu iedzīvotāju attiecīgajos reģionos, bet kas EBTA valstīm sniedz arī zināmu elastību, lai ņemtu vērā vietējos apstākļus. Katrai EBTA valstij paredzētie reģionālā atbalsta plāni ir publicēti Iestādes tīmekļa vietnē (3). Šīs pakāpeniskās atbalsta intensitātes būtībā atspoguļo līdzsvara pārbaudi, kas Iestādei jāveic, no vienas puses, samērojot pozitīvo ietekmi, kādu reģionālais atbalsts varētu atstāt jo īpaši uz kohēzijas veicināšanu, piesaistot ieguldījumus mazāk attīstītajām teritorijām, un, no otras puses, ierobežojot iespējamo negatīvo ietekmi, kas var rasties, piešķirot šādu atbalstu atsevišķiem uzņēmumiem, piemēram, negatīva ietekme uz citiem uzņēmējiem un reģioniem, kuru relatīvās konkurences priekšrocības ir attiecīgi samazinājušās. |
| --- | --- |

2.

Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs, nosakot konkrētu reģionālā atbalsta maksimālo robežu, pamatvilcienos ņem vērā to, cik nopietnas ir problēmas, kas ietekmē attiecīgo reģionu attīstību. Šā atbalsta maksimālā intensitāte ir noteikta pakāpeniski 10 % līdz 50 % apmērā no attiecināmajām izmaksām, kas pirmām kārtām ir pamatotas uz IKP uz vienu iedzīvotāju attiecīgajos reģionos, bet kas EBTA valstīm sniedz arī zināmu elastību, lai ņemtu vērā vietējos apstākļus. Katrai EBTA valstij paredzētie reģionālā atbalsta plāni ir publicēti Iestādes tīmekļa vietnē (3). Šīs pakāpeniskās atbalsta intensitātes būtībā atspoguļo līdzsvara pārbaudi, kas Iestādei jāveic, no vienas puses, samērojot pozitīvo ietekmi, kādu reģionālais atbalsts varētu atstāt jo īpaši uz kohēzijas veicināšanu, piesaistot ieguldījumus mazāk attīstītajām teritorijām, un, no otras puses, ierobežojot iespējamo negatīvo ietekmi, kas var rasties, piešķirot šādu atbalstu atsevišķiem uzņēmumiem, piemēram, negatīva ietekme uz citiem uzņēmējiem un reģioniem, kuru relatīvās konkurences priekšrocības ir attiecīgi samazinājušās.

| 3. | Liels ieguldījumu projekts ir sākotnējs ieguldījums, kura attiecināmo izdevumu pašreizējā vērtība ir lielāka par EUR 50 miljoniem (4). Mazāk attīstītām teritorijām raksturīgās problēmas mazāk ietekmē lielus ieguldījumu projektus nekā mazāka mēroga ieguldījumu projektus. Pastāv paaugstināts risks, ka liela mēroga projekti ietekmēs tirdzniecību, un līdz ar to risks, ka kropļojumu ietekme uz konkurentiem citos reģionos būs vēl jo negatīvāka. Saistībā ar lieliem ieguldījumiem pastāv arī risks, ka atbalsta summa var pārsniegt minimumu, kas vajadzīgs, lai kompensētu reģionālās nepilnības, un pastāv risks, ka valsts atbalsts šiem projektiem var radīt nevēlamas sekas, piemēram, neefektīvu vietas izvēli, lielākus konkurences kropļojumus un, tā kā atbalsta pārvietošana no nodokļu maksātāja par labu atbalsta saņēmējiem izmaksā dārgi, tīros zaudējumus no labklājības viedokļa, t. i., atbalsta izmaksas pārsniedz labumu, ko gūst patērētāji un ražotāji. |
| --- | --- |

3.

Liels ieguldījumu projekts ir sākotnējs ieguldījums, kura attiecināmo izdevumu pašreizējā vērtība ir lielāka par EUR 50 miljoniem (4). Mazāk attīstītām teritorijām raksturīgās problēmas mazāk ietekmē lielus ieguldījumu projektus nekā mazāka mēroga ieguldījumu projektus. Pastāv paaugstināts risks, ka liela mēroga projekti ietekmēs tirdzniecību, un līdz ar to risks, ka kropļojumu ietekme uz konkurentiem citos reģionos būs vēl jo negatīvāka. Saistībā ar lieliem ieguldījumiem pastāv arī risks, ka atbalsta summa var pārsniegt minimumu, kas vajadzīgs, lai kompensētu reģionālās nepilnības, un pastāv risks, ka valsts atbalsts šiem projektiem var radīt nevēlamas sekas, piemēram, neefektīvu vietas izvēli, lielākus konkurences kropļojumus un, tā kā atbalsta pārvietošana no nodokļu maksātāja par labu atbalsta saņēmējiem izmaksā dārgi, tīros zaudējumus no labklājības viedokļa, t. i., atbalsta izmaksas pārsniedz labumu, ko gūst patērētāji un ražotāji.

| 4. | Reģionālā atbalsta pamatnostādnes paredz īpašus noteikumus reģionālajam atbalstam lieliem ieguldījumu projektiem (5). Reģionālā atbalsta pamatnostādnes šiem lielajiem ieguldījumu projektiem paredz reģionālā atbalsta maksimālo robežu automātisku, pakāpenisku samazināšanu, lai ierobežotu konkurences kropļojumus līdz tādam līmenim, kuru var, kā parasti tiek uzskatīts, kompensēt ieguvumi saistībā ar attiecīgo reģionu attīstību (6). |
| --- | --- |

4.

Reģionālā atbalsta pamatnostādnes paredz īpašus noteikumus reģionālajam atbalstam lieliem ieguldījumu projektiem (5). Reģionālā atbalsta pamatnostādnes šiem lielajiem ieguldījumu projektiem paredz reģionālā atbalsta maksimālo robežu automātisku, pakāpenisku samazināšanu, lai ierobežotu konkurences kropļojumus līdz tādam līmenim, kuru var, kā parasti tiek uzskatīts, kompensēt ieguvumi saistībā ar attiecīgo reģionu attīstību (6).

| 5. | Turklāt katrai EBTA valstij jāpaziņo par ikvienu atbalstu, kuru tā sniedz ieguldījumu projektiem, ja ierosinātais atbalsts pārsniedz maksimāli pieļaujamo atbalsta apmēru, ko saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem (paziņošanas robežlielums) (7) var saņemt ieguldījums, kura attiecināmie izdevumi ir EUR 100 miljoni. Attiecībā uz šiem paziņotajiem gadījumiem Iestāde īpaši pārbauda atbalsta intensitāti, atbilstību Reģionālā atbalsta pamatnostādņu vispārīgajiem kritērijiem un to, vai paziņotie ieguldījumi rada nozīmīgu ražošanas jaudas pieaugumu, līdztekus risinot tirgus nepietiekamības vai pat lejupslīdes problēmas, vai sniedz labumu uzņēmumiem, kam pieder liela tirgus daļa. |
| --- | --- |

5.

Turklāt katrai EBTA valstij jāpaziņo par ikvienu atbalstu, kuru tā sniedz ieguldījumu projektiem, ja ierosinātais atbalsts pārsniedz maksimāli pieļaujamo atbalsta apmēru, ko saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem (paziņošanas robežlielums) (7) var saņemt ieguldījums, kura attiecināmie izdevumi ir EUR 100 miljoni. Attiecībā uz šiem paziņotajiem gadījumiem Iestāde īpaši pārbauda atbalsta intensitāti, atbilstību Reģionālā atbalsta pamatnostādņu vispārīgajiem kritērijiem un to, vai paziņotie ieguldījumi rada nozīmīgu ražošanas jaudas pieaugumu, līdztekus risinot tirgus nepietiekamības vai pat lejupslīdes problēmas, vai sniedz labumu uzņēmumiem, kam pieder liela tirgus daļa.

1.2.   Reģionālā atbalsta pasākumi, uz kuriem attiecas padziļināts novērtējums

| 6. | Neskatoties uz automātisku samazināšanu, dažiem lieliem reģionālā atbalsta apmēriem, kuri paredzēti lieliem ieguldījumu projektiem, vēl arvien varētu būt ievērojama ietekme uz tirdzniecību, kas varētu novest pie būtiskiem konkurences kropļojumiem. Šā iemesla dēļ saskaņā ar agrāko Iestādes politiku netika atļauts sniegt atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, kas pārsniedza šādus robežlielumus (8):






  — | atbalsta saņēmējam ir vairāk nekā 25 % no attiecīgā(-o) produkta(-u) noieta attiecīgajā(-os) tirgū(-os), |
| --- | --- | --- |

6.

Neskatoties uz automātisku samazināšanu, dažiem lieliem reģionālā atbalsta apmēriem, kuri paredzēti lieliem ieguldījumu projektiem, vēl arvien varētu būt ievērojama ietekme uz tirdzniecību, kas varētu novest pie būtiskiem konkurences kropļojumiem. Šā iemesla dēļ saskaņā ar agrāko Iestādes politiku netika atļauts sniegt atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, kas pārsniedza šādus robežlielumus (8):

—

atbalsta saņēmējam ir vairāk nekā 25 % no attiecīgā(-o) produkta(-u) noieta attiecīgajā(-os) tirgū(-os),

| — | projekta radītā ražošanas jauda pārsniedz 5 % no tirgus apjoma, bet attiecīgā tirgus pieauguma rādītājs ir mazāks par EEZ IKP pieauguma rādītāju. |
| --- | --- |

—

projekta radītā ražošanas jauda pārsniedz 5 % no tirgus apjoma, bet attiecīgā tirgus pieauguma rādītājs ir mazāks par EEZ IKP pieauguma rādītāju.

| 7. | Tomēr saskaņā ar pašreizējām Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm Iestāde izvēlējās individualizētāku pieeju, kas ļauj ņemt vērā kohēziju un citas priekšrocības, kuras izriet no šādiem projektiem, pēc iespējas konkrētākā veidā. Tomēr visas šādas priekšrocības ir jāsamēro ar iespējamo negatīvo ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci, kas arī būtu jānosaka pēc iespējas konkrētākā veidā. Tādēļ Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 57. punkts paredz, ka Iestāde veiks formālas izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu gadījumos, kad atbalsts pārsniedz paziņošanas robežlielumu un atbilst vienam vai abiem Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 57. punkta a) un b) apakšpunkta nosacījumiem (padziļinātā novērtējuma robežlielumi, kas ir tādi paši kā šīs nodaļas 6. punktā aprakstītie robežlielumi). Šajos gadījumos formālās izmeklēšanas mērķis ir veikt detalizētu pārbaudi par to, vai “atbalsts ir nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai un vai ieguvumi no atbalsta pasākuma ir lielāki par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm” (9). |
| --- | --- |

7.

Tomēr saskaņā ar pašreizējām Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm Iestāde izvēlējās individualizētāku pieeju, kas ļauj ņemt vērā kohēziju un citas priekšrocības, kuras izriet no šādiem projektiem, pēc iespējas konkrētākā veidā. Tomēr visas šādas priekšrocības ir jāsamēro ar iespējamo negatīvo ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci, kas arī būtu jānosaka pēc iespējas konkrētākā veidā. Tādēļ Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 57. punkts paredz, ka Iestāde veiks formālas izmeklēšanas procedūru saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu gadījumos, kad atbalsts pārsniedz paziņošanas robežlielumu un atbilst vienam vai abiem Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 57. punkta a) un b) apakšpunkta nosacījumiem (padziļinātā novērtējuma robežlielumi, kas ir tādi paši kā šīs nodaļas 6. punktā aprakstītie robežlielumi). Šajos gadījumos formālās izmeklēšanas mērķis ir veikt detalizētu pārbaudi par to, vai “atbalsts ir nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai un vai ieguvumi no atbalsta pasākuma ir lielāki par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm” (9).

| 8. | Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 55. zemsvītras piezīmē Iestāde paziņoja, ka tā “sagatavos papildu norādes par kritērijiem, ko tā izmantos novērtējumam”. Turpmākajos punktos Iestāde dara zināmu, kādu informāciju tā var pieprasīt un kādu metodoloģiju tā piemēros pasākumiem, uz kuriem attiecas padziļināts novērtējums. Iestāde saskaņā ar Eiropas Komisijas Valsts atbalsta rīcības plānu (10) veiks visaptverošu atbalsta novērtējumu, ņemot vērā tā pozitīvās un negatīvās ietekmes līdzsvaru, lai noteiktu, vai atbalsta pasākumu kopumā var apstiprināt. |
| --- | --- |

8.

Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 55. zemsvītras piezīmē Iestāde paziņoja, ka tā “sagatavos papildu norādes par kritērijiem, ko tā izmantos novērtējumam”. Turpmākajos punktos Iestāde dara zināmu, kādu informāciju tā var pieprasīt un kādu metodoloģiju tā piemēros pasākumiem, uz kuriem attiecas padziļināts novērtējums. Iestāde saskaņā ar Eiropas Komisijas Valsts atbalsta rīcības plānu (10) veiks visaptverošu atbalsta novērtējumu, ņemot vērā tā pozitīvās un negatīvās ietekmes līdzsvaru, lai noteiktu, vai atbalsta pasākumu kopumā var apstiprināt.

| 9. | Detalizētajam novērtējumam jābūt samērīgam salīdzinājumā ar iespējamiem kropļojumiem, kurus varētu izraisīt piešķirtais atbalsts. Tas nozīmē, ka analīzes apjomu noteiks attiecīgā gadījuma raksturs. Tādēļ pieprasīto pierādījumu raksturu un apjomu noteiks katra atsevišķa gadījuma iezīmes. Ievērojot noteikumus, ar kuriem nosaka formālo izmeklēšanu, kas izklāstīta Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 6. un 7. pantā par EBTA Uzraudzības iestādes funkcijām un pilnvarām, Iestāde, cita starpā, var arī prasīt EBTA valstīm, lai tās nodrošina neatkarīgus pētījumus, kas apliecina paziņojumā ietverto informāciju, vai sagādā datus no citiem uzņēmējiem, kuri darbojas konkrētajos tirgos, vai no ekspertiem, kas darbojas reģionālās attīstības jomā. Turklāt formālo izmeklēšanu laikā vēlami ir ieinteresēto personu apsvērumi. Iestāde procedūras sākumā norādīs galvenos punktus, par kuriem tai ir vajadzīgi dati. |
| --- | --- |

9.

Detalizētajam novērtējumam jābūt samērīgam salīdzinājumā ar iespējamiem kropļojumiem, kurus varētu izraisīt piešķirtais atbalsts. Tas nozīmē, ka analīzes apjomu noteiks attiecīgā gadījuma raksturs. Tādēļ pieprasīto pierādījumu raksturu un apjomu noteiks katra atsevišķa gadījuma iezīmes. Ievērojot noteikumus, ar kuriem nosaka formālo izmeklēšanu, kas izklāstīta Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 6. un 7. pantā par EBTA Uzraudzības iestādes funkcijām un pilnvarām, Iestāde, cita starpā, var arī prasīt EBTA valstīm, lai tās nodrošina neatkarīgus pētījumus, kas apliecina paziņojumā ietverto informāciju, vai sagādā datus no citiem uzņēmējiem, kuri darbojas konkrētajos tirgos, vai no ekspertiem, kas darbojas reģionālās attīstības jomā. Turklāt formālo izmeklēšanu laikā vēlami ir ieinteresēto personu apsvērumi. Iestāde procedūras sākumā norādīs galvenos punktus, par kuriem tai ir vajadzīgi dati.

| 10. | Šī nodaļa ir domāta, lai nodrošinātu Iestādes lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību un paredzamību, kā arī vienlīdzīgu attieksmi pret EBTA valstīm. Iestāde saglabā iespēju grozīt un pārskatīt šīs norādes, ņemot vērā atsevišķos gadījumos gūto pieredzi. |
| --- | --- |

10.

Šī nodaļa ir domāta, lai nodrošinātu Iestādes lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamību un paredzamību, kā arī vienlīdzīgu attieksmi pret EBTA valstīm. Iestāde saglabā iespēju grozīt un pārskatīt šīs norādes, ņemot vērā atsevišķos gadījumos gūto pieredzi.

2.   Atbalsta pozitīvā ietekme

2.1.   Atbalsta mērķis

| 11. | Reģionālajam atbalstam ir vispārējas nozīmes mērķis, kas atspoguļo pašu kapitāla apsvērumus, proti, ekonomiskās kohēzijas veicināšana, palīdzot samazināt atšķirības starp dažādu EEZ reģionu attīstības līmeņiem. Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 2. punktā teikts: “Risinot problēmas, kas saistītas ar mazāk attīstīto reģionu nelabvēlīgajiem apstākļiem, valstu reģionālais atbalsts veicina gan EBTA valstu, gan visas EEZ ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.” Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 3. punktā teikts: “Valsts reģionālā ieguldījumu atbalsta mērķis ir veicināt vismazāk attīstīto reģionu attīstību, atbalstot ieguldījumus un darbvietu radīšanu. Tas sekmē mazāk attīstītajos reģionos atrodošos uzņēmumu saimnieciskās darbības paplašināšanu un diversifikāciju un īpaši rosina uzņēmumus izveidot jaunas ražotnes šajos reģionos.” |
| --- | --- |

11.

Reģionālajam atbalstam ir vispārējas nozīmes mērķis, kas atspoguļo pašu kapitāla apsvērumus, proti, ekonomiskās kohēzijas veicināšana, palīdzot samazināt atšķirības starp dažādu EEZ reģionu attīstības līmeņiem. Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 2. punktā teikts: “Risinot problēmas, kas saistītas ar mazāk attīstīto reģionu nelabvēlīgajiem apstākļiem, valstu reģionālais atbalsts veicina gan EBTA valstu, gan visas EEZ ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.” Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 3. punktā teikts: “Valsts reģionālā ieguldījumu atbalsta mērķis ir veicināt vismazāk attīstīto reģionu attīstību, atbalstot ieguldījumus un darbvietu radīšanu. Tas sekmē mazāk attīstītajos reģionos atrodošos uzņēmumu saimnieciskās darbības paplašināšanu un diversifikāciju un īpaši rosina uzņēmumus izveidot jaunas ražotnes šajos reģionos.”

| 12. | Saistībā ar tiem lielajiem ieguldījumu projektiem, kas atbilst padziļinātā novērtējuma robežlielumiem, EBTA valstīm pieprasīs pierādīt, ka ar atbalsta starpniecību tiks risināts attiecīgais pašu kapitāla mērķis. Tādēļ EBTA valstij vajadzēs pamatot ieguldījumu projekta devumu attiecīgā reģiona attīstībā. |
| --- | --- |

12.

Saistībā ar tiem lielajiem ieguldījumu projektiem, kas atbilst padziļinātā novērtējuma robežlielumiem, EBTA valstīm pieprasīs pierādīt, ka ar atbalsta starpniecību tiks risināts attiecīgais pašu kapitāla mērķis. Tādēļ EBTA valstij vajadzēs pamatot ieguldījumu projekta devumu attiecīgā reģiona attīstībā.

| 13. | Kaut gan reģionālā atbalsta pamatmērķis ir risināt pašu kapitāla problēmu, kā ekonomisko kohēziju, ar reģionālā atbalsta starpniecību var risināt arī tirgus nepilnības. Reģionu problēmas var būt saistītas ar tādām tirgus nepilnībām kā nepilnīga informācija, koordinācijas problēmas, saņēmēja grūtības gūt labumu no ieguldījumiem sabiedriskajos labumos vai iegūt ārējo ietekmi, pamatojoties uz ieguldījumiem. Ja ar reģionālo atbalstu tiks risināti ne tikai pašu kapitāla, bet arī efektivitātes jautājumi, tad uzskata, ka atbalsta kopējā pozitīvā ietekme būs lielāka. |
| --- | --- |

13.

Kaut gan reģionālā atbalsta pamatmērķis ir risināt pašu kapitāla problēmu, kā ekonomisko kohēziju, ar reģionālā atbalsta starpniecību var risināt arī tirgus nepilnības. Reģionu problēmas var būt saistītas ar tādām tirgus nepilnībām kā nepilnīga informācija, koordinācijas problēmas, saņēmēja grūtības gūt labumu no ieguldījumiem sabiedriskajos labumos vai iegūt ārējo ietekmi, pamatojoties uz ieguldījumiem. Ja ar reģionālo atbalstu tiks risināti ne tikai pašu kapitāla, bet arī efektivitātes jautājumi, tad uzskata, ka atbalsta kopējā pozitīvā ietekme būs lielāka.

| 14. | Turpmāko provizorisko kritēriju nepilnīgo sarakstu var izmantot, lai uzskatāmi parādītu atbalsta devumu reģioniem, ciktāl tas rada papildu ieguldījumu piesaisti un aktivitātes attiecīgajā reģionā. Atbalsta pozitīvā ietekme var būt gan tieša (piemēram, tieša jaunu darbvietu radīšana), gan netieša (piemēram, vietējās inovācijas).






  — | Ar ieguldījumu tieši radīto darbvietu skaits ir svarīgs devuma rādītājs reģionālajā attīstībā. Jāņem vērā arī radīto darbvietu kvalitāte un pieprasīto prasmju līmenis. |
| --- | --- | --- |

14.

Turpmāko provizorisko kritēriju nepilnīgo sarakstu var izmantot, lai uzskatāmi parādītu atbalsta devumu reģioniem, ciktāl tas rada papildu ieguldījumu piesaisti un aktivitātes attiecīgajā reģionā. Atbalsta pozitīvā ietekme var būt gan tieša (piemēram, tieša jaunu darbvietu radīšana), gan netieša (piemēram, vietējās inovācijas).

—

Ar ieguldījumu tieši radīto darbvietu skaits ir svarīgs devuma rādītājs reģionālajā attīstībā. Jāņem vērā arī radīto darbvietu kvalitāte un pieprasīto prasmju līmenis.

| — | Vietējā apakšpiegādātāju un piegādātāju tīklā varētu radīt pat vairāk jaunu darbvietu, tā palīdzot integrēt ieguldījumu attiecīgajā reģionā un nodrošinot plašāku pozitīvās ietekmes izplatību. Tādēļ tiks ņemts vērā arī netieši radīto darbvietu skaits. |
| --- | --- |

—

Vietējā apakšpiegādātāju un piegādātāju tīklā varētu radīt pat vairāk jaunu darbvietu, tā palīdzot integrēt ieguldījumu attiecīgajā reģionā un nodrošinot plašāku pozitīvās ietekmes izplatību. Tādēļ tiks ņemts vērā arī netieši radīto darbvietu skaits.

| — | Saņēmēja apņemšanās organizēt plašus mācību pasākumus, lai pilnveidotu sava darbaspēka prasmi (vispārējo un specifisko), tiks uzskatīta par faktoru, kas veicina reģionālo attīstību. Uzmanība tiks pievērsta arī mācībām, kas pilnveido ārpus uzņēmuma esošo strādnieku zināšanas un viņu noderību. Lai izvairītos no divkāršas uzskaites, vispārējās vai specifiskās mācības, kam ir apstiprināts mācību atbalsts, netiks uzskatītas par reģionālā atbalsta pozitīvu faktoru. |
| --- | --- |

—

Saņēmēja apņemšanās organizēt plašus mācību pasākumus, lai pilnveidotu sava darbaspēka prasmi (vispārējo un specifisko), tiks uzskatīta par faktoru, kas veicina reģionālo attīstību. Uzmanība tiks pievērsta arī mācībām, kas pilnveido ārpus uzņēmuma esošo strādnieku zināšanas un viņu noderību. Lai izvairītos no divkāršas uzskaites, vispārējās vai specifiskās mācības, kam ir apstiprināts mācību atbalsts, netiks uzskatītas par reģionālā atbalsta pozitīvu faktoru.

| — | Raugoties no reģionālās attīstības viedokļa, apjomradīti ārējie ietaupījumi vai citi labumi var rasties tuvināšanās (klasteru veidošanās) rezultātā. Uzņēmumu klasteri vienā nozarē ļauj atsevišķām rūpnīcām vairāk specializēties, tā radot lielāku efektivitāti. Atrašanās vietu tuvums veicina apmainīšanos ar informāciju, idejām un zināšanām starp uzņēmumiem. Koncentrēta uzņēmējdarbība piesaista daudzus darba meklētājus, tā nodrošinot uzņēmumiem piekļuvi lielam strādnieku kopumam ar dažādām prasmēm. Ir nodrošināta pieeja juridiskiem un komerciāliem pakalpojumiem, kas veicina produktivitāti. Kopumā ņemot, koncentrēta uzņēmējdarbība atkal var piesaistīt citus ieguldījumus, kuri savukārt palielina pozitīvās ietekmes izplatību (apļveida attīstība). |
| --- | --- |

—

Raugoties no reģionālās attīstības viedokļa, apjomradīti ārējie ietaupījumi vai citi labumi var rasties tuvināšanās (klasteru veidošanās) rezultātā. Uzņēmumu klasteri vienā nozarē ļauj atsevišķām rūpnīcām vairāk specializēties, tā radot lielāku efektivitāti. Atrašanās vietu tuvums veicina apmainīšanos ar informāciju, idejām un zināšanām starp uzņēmumiem. Koncentrēta uzņēmējdarbība piesaista daudzus darba meklētājus, tā nodrošinot uzņēmumiem piekļuvi lielam strādnieku kopumam ar dažādām prasmēm. Ir nodrošināta pieeja juridiskiem un komerciāliem pakalpojumiem, kas veicina produktivitāti. Kopumā ņemot, koncentrēta uzņēmējdarbība atkal var piesaistīt citus ieguldījumus, kuri savukārt palielina pozitīvās ietekmes izplatību (apļveida attīstība).

| — | Ieguldījumi ir saistīti ar tehniskām zināšanām un var būt nozīmīgas tehnoloģiju pārneses avots (zināšanu izplatība). Ieguldījumi, kas tiek piesaistīti intensīvām tehnoloģiju nozarēm, drīzāk varēs iekļaut tehnoloģiju pārnesi atbalsta saņēmējā reģionā. Šai saistībā svarīgs ir arī zināšanu izplatības apjoms un specifika. |
| --- | --- |

—

Ieguldījumi ir saistīti ar tehniskām zināšanām un var būt nozīmīgas tehnoloģiju pārneses avots (zināšanu izplatība). Ieguldījumi, kas tiek piesaistīti intensīvām tehnoloģiju nozarēm, drīzāk varēs iekļaut tehnoloģiju pārnesi atbalsta saņēmējā reģionā. Šai saistībā svarīgs ir arī zināšanu izplatības apjoms un specifika.

| — | Var izskatīt arī projektu nozīmi reģiona spējā radīt jaunu tehnoloģiju, izmantojot vietējās inovācijas. Šai ziņā par pozitīvu pasākumu var uzskatīt jaunu ražošanas objektu sadarbību ar vietējām augstākās izglītības iestādēm. |
| --- | --- |

—

Var izskatīt arī projektu nozīmi reģiona spējā radīt jaunu tehnoloģiju, izmantojot vietējās inovācijas. Šai ziņā par pozitīvu pasākumu var uzskatīt jaunu ražošanas objektu sadarbību ar vietējām augstākās izglītības iestādēm.

| — | Ieguldījuma ilgums un iespējamie turpmākie ieguldījumi nākotnē ir rādītājs uzņēmuma ilglaicīgām saistībām reģionā. |
| --- | --- |

—

Ieguldījuma ilgums un iespējamie turpmākie ieguldījumi nākotnē ir rādītājs uzņēmuma ilglaicīgām saistībām reģionā.

| 15. | EBTA valstis sevišķi tiek aicinātas paļauties uz iepriekšējiem valsts atbalsta shēmu vai pasākumu novērtējumiem, piešķīrēju iestāžu sagatavotiem ietekmes novērtējumiem, ekspertu viedokļiem un citiem iespējamiem pētījumiem, kas attiecas uz novērtējamo ieguldījumu projektu. Atbalsta saņēmēja biznesa plāni varētu sniegt informāciju par radīto darbvietu skaitu, izmaksātajām algām (mājsaimniecību turības pieauguma plaša izplatība), vietējo ražotāju pārdošanas apjomiem, ieguldījumu radīto apgrozījumu un reģionā iegūto labumu no papildu nodokļu ieņēmumiem. |
| --- | --- |

15.

EBTA valstis sevišķi tiek aicinātas paļauties uz iepriekšējiem valsts atbalsta shēmu vai pasākumu novērtējumiem, piešķīrēju iestāžu sagatavotiem ietekmes novērtējumiem, ekspertu viedokļiem un citiem iespējamiem pētījumiem, kas attiecas uz novērtējamo ieguldījumu projektu. Atbalsta saņēmēja biznesa plāni varētu sniegt informāciju par radīto darbvietu skaitu, izmaksātajām algām (mājsaimniecību turības pieauguma plaša izplatība), vietējo ražotāju pārdošanas apjomiem, ieguldījumu radīto apgrozījumu un reģionā iegūto labumu no papildu nodokļu ieņēmumiem.

| 16. | Ja vajadzīgs, jāņem vērā arī plānotā ieguldījumu projekta un valsts stratēģiskās atsauces ietvara savstarpējā saistība, kā arī projekta un rīcības programmu, ko līdzfinansē no struktūrfondiem, savstarpējā saistība. |
| --- | --- |

16.

Ja vajadzīgs, jāņem vērā arī plānotā ieguldījumu projekta un valsts stratēģiskās atsauces ietvara savstarpējā saistība, kā arī projekta un rīcības programmu, ko līdzfinansē no struktūrfondiem, savstarpējā saistība.

2.2.   Atbalsta instrumenta piemērotība

| 17. | Valsts atbalsts ieguldījumu subsīdiju veidā nav vienīgais EBTA valstīm pieejamais politikas instruments, ar kuru var atbalstīt ieguldījumus un jaunu darbvietu radīšanu mazāk attīstītos reģionos. EBTA valstis var izmantot vispārējus pasākumus, piemēram, attīstīt infrastruktūru, uzlabot izglītības un mācību kvalitāti un pilnveidot uzņēmējdarbības vidi. |
| --- | --- |

17.

Valsts atbalsts ieguldījumu subsīdiju veidā nav vienīgais EBTA valstīm pieejamais politikas instruments, ar kuru var atbalstīt ieguldījumus un jaunu darbvietu radīšanu mazāk attīstītos reģionos. EBTA valstis var izmantot vispārējus pasākumus, piemēram, attīstīt infrastruktūru, uzlabot izglītības un mācību kvalitāti un pilnveidot uzņēmējdarbības vidi.

| 18. | Pasākumi, attiecībā uz kuriem EBTA valsts ir apsvērusi citas politikas izvēles iespējas un attiecībā uz kuriem tika konstatētas priekšrocības selektīva instrumenta (piemēram, valsts atbalsta konkrētam uzņēmumam) izmantošanā, ir uzskatāmi par atbilstošu instrumentu. Iestāde īpaši ņems vērā jebkuru ierosinātā pasākuma ietekmes novērtējumu, ko varētu būt veikusi EBTA valsts. |
| --- | --- |

18.

Pasākumi, attiecībā uz kuriem EBTA valsts ir apsvērusi citas politikas izvēles iespējas un attiecībā uz kuriem tika konstatētas priekšrocības selektīva instrumenta (piemēram, valsts atbalsta konkrētam uzņēmumam) izmantošanā, ir uzskatāmi par atbilstošu instrumentu. Iestāde īpaši ņems vērā jebkuru ierosinātā pasākuma ietekmes novērtējumu, ko varētu būt veikusi EBTA valsts.

2.3.   Stimulējoša iedarbība

| 19. | Atbalsta pasākuma stimulējošās ietekmes analīze ir viens no svarīgākajiem aspektiem, padziļināti novērtējot reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem. Iestāde novērtēs, vai ierosinātais atbalsts ir nepieciešams, lai stimulētu “tādu ieguldījumu veikšanu atbalstāmajās teritorijās, kuri pretējā gadījumā nebūtu veikti” (11). Šis novērtējums notiks divos līmeņos: pirmais būs vispārīgais jeb procedūras līmenis, otrais – sīki izstrādāts ekonomiskais līmenis. |
| --- | --- |

19.

Atbalsta pasākuma stimulējošās ietekmes analīze ir viens no svarīgākajiem aspektiem, padziļināti novērtējot reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem. Iestāde novērtēs, vai ierosinātais atbalsts ir nepieciešams, lai stimulētu “tādu ieguldījumu veikšanu atbalstāmajās teritorijās, kuri pretējā gadījumā nebūtu veikti” (11). Šis novērtējums notiks divos līmeņos: pirmais būs vispārīgais jeb procedūras līmenis, otrais – sīki izstrādāts ekonomiskais līmenis.

| 20. | Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 30. punktā ir doti vispārīgi kritēriji reģionālā atbalsta stimulējošas ietekmes formāla novērtējuma sagatavošanai. Šie kritēriji attiecas uz visiem reģionālajiem atbalstiem, ne tikai uz reģionālajiem atbalstiem lieliem ieguldījumu projektiem. |
| --- | --- |

20.

Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 30. punktā ir doti vispārīgi kritēriji reģionālā atbalsta stimulējošas ietekmes formāla novērtējuma sagatavošanai. Šie kritēriji attiecas uz visiem reģionālajiem atbalstiem, ne tikai uz reģionālajiem atbalstiem lieliem ieguldījumu projektiem.

| 21. | Attiecībā uz reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, uz kuriem attiecas šī nodaļa, Iestāde sīki pārbaudīs, “ka atbalsts ir nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai” (12). Šā sīki izstrādātā novērtējuma mērķis ir noteikt, vai atbalsts patiesībā veicina atbalsta saņēmēja attieksmes maiņu tādā mērā, ka saņēmējs veic (papildu) ieguldījumu attiecīgajā atbalstāmajā reģionā. Var būt daudz pamatotu iemeslu, lai uzņēmumu izvietotu attiecīgajā reģionā, pat ja netiek piešķirts nekāds atbalsts. |
| --- | --- |

21.

Attiecībā uz reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, uz kuriem attiecas šī nodaļa, Iestāde sīki pārbaudīs, “ka atbalsts ir nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai” (12). Šā sīki izstrādātā novērtējuma mērķis ir noteikt, vai atbalsts patiesībā veicina atbalsta saņēmēja attieksmes maiņu tādā mērā, ka saņēmējs veic (papildu) ieguldījumu attiecīgajā atbalstāmajā reģionā. Var būt daudz pamatotu iemeslu, lai uzņēmumu izvietotu attiecīgajā reģionā, pat ja netiek piešķirts nekāds atbalsts.

| 22. | Ņemot vērā pašu kapitāla mērķi, kas izriet no kohēzijas politikas, ja atbalsts veicina šā mērķa sasniegšanu, stimulējošo ietekmi var pierādīt, izmantojot divus iespējamos scenārijus.






  i) | atbalsts stimulē pieņemt pozitīvu lēmumu par ieguldījumu, jo ieguldījums, kas šim uzņēmumam citādi nebūtu ienesīgs jebkurā citā vietā, var tikt veikts atbalstāmajā reģionā (13); |
| --- | --- | --- |

22.

Ņemot vērā pašu kapitāla mērķi, kas izriet no kohēzijas politikas, ja atbalsts veicina šā mērķa sasniegšanu, stimulējošo ietekmi var pierādīt, izmantojot divus iespējamos scenārijus.

i)

atbalsts stimulē pieņemt pozitīvu lēmumu par ieguldījumu, jo ieguldījums, kas šim uzņēmumam citādi nebūtu ienesīgs jebkurā citā vietā, var tikt veikts atbalstāmajā reģionā (13);

| ii) | atbalsts stimulē izvietot plānoto ieguldījumu attiecīgajā reģionā un nevis citur, jo tas kompensē neto trūkumus un izmaksas, kas ir saistītas ar izvietošanu atbalstāmajā reģionā. |
| --- | --- |

ii)

atbalsts stimulē izvietot plānoto ieguldījumu attiecīgajā reģionā un nevis citur, jo tas kompensē neto trūkumus un izmaksas, kas ir saistītas ar izvietošanu atbalstāmajā reģionā.

| 23. | EBTA valstij jāparāda Iestādei atbalsta stimulējošas ietekmes esība. EBTA valstij būs jāsagādā nepārprotami pierādījumi par atbalsta efektīvu iedarbību vai nu uz ieguldījuma izvēli, vai atrašanās vietas izvēli. Tai vajadzēs norādīt, kuru scenāriju tā piemēro. Lai varētu sagatavot visaptverošu novērtējumu, EBTA valstij vajadzēs sagādāt ne tikai informāciju par atbalstāmo projektu, bet arī visaptverošu hipotētiska scenārija aprakstu par gadījumu, ja EBTA valsts saņēmējam nepiešķir nekādu atbalstu. |
| --- | --- |

23.

EBTA valstij jāparāda Iestādei atbalsta stimulējošas ietekmes esība. EBTA valstij būs jāsagādā nepārprotami pierādījumi par atbalsta efektīvu iedarbību vai nu uz ieguldījuma izvēli, vai atrašanās vietas izvēli. Tai vajadzēs norādīt, kuru scenāriju tā piemēro. Lai varētu sagatavot visaptverošu novērtējumu, EBTA valstij vajadzēs sagādāt ne tikai informāciju par atbalstāmo projektu, bet arī visaptverošu hipotētiska scenārija aprakstu par gadījumu, ja EBTA valsts saņēmējam nepiešķir nekādu atbalstu.

| 24. | Pirmajā scenārijā EBTA valsts varētu nodrošināt pierādījumus par atbalsta stimulējošo ietekmi ar uzņēmuma dokumentiem, kuri parāda, ka ieguldījums nebūtu ienesīgs bez atbalsta un ka nebija iespējams izraudzīt citu vietu kā vien to, kas atrodas atbalstāmajā reģionā. |
| --- | --- |

24.

Pirmajā scenārijā EBTA valsts varētu nodrošināt pierādījumus par atbalsta stimulējošo ietekmi ar uzņēmuma dokumentiem, kuri parāda, ka ieguldījums nebūtu ienesīgs bez atbalsta un ka nebija iespējams izraudzīt citu vietu kā vien to, kas atrodas atbalstāmajā reģionā.

| 25. | Otrajā scenārijā EBTA valsts varētu nodrošināt pierādījumus par atbalsta stimulējošo ietekmi, sagādājot uzņēmuma dokumentus, kuros redzams, ka ir veikts salīdzinājums izmaksām un ieguvumiem, novietojot attiecīgajā atbalstāmajā reģionā un citā reģionā. Šādi salīdzinoši scenāriji Iestādei būs jāuzskata par reāliem. |
| --- | --- |

25.

Otrajā scenārijā EBTA valsts varētu nodrošināt pierādījumus par atbalsta stimulējošo ietekmi, sagādājot uzņēmuma dokumentus, kuros redzams, ka ir veikts salīdzinājums izmaksām un ieguvumiem, novietojot attiecīgajā atbalstāmajā reģionā un citā reģionā. Šādi salīdzinoši scenāriji Iestādei būs jāuzskata par reāliem.

| 26. | EBTA valstis sevišķi tiek aicinātas paļauties uz riska novērtējumiem (tostarp ar atrašanās vietu saistīto risku novērtēšanu), finanšu pārskatiem, iekšējiem biznesa plāniem, ekspertu viedokļiem un citiem pētījumiem, kas attiecas uz novērtējamo ieguldījumu projektu. Dokumenti, kuros ir informācija par pieprasījuma prognozēm, izmaksu prognozēm, finanšu prognozēm, dokumenti, kuri ir iesniegti ieguldījumu komitejai un kuros ir izstrādāti dažādi ieguldījumu scenāriji, vai dokumenti, kuri ir sagatavoti finanšu tirgiem, varētu palīdzēt veikt stimulējošās ietekmes pārbaudi. |
| --- | --- |

26.

EBTA valstis sevišķi tiek aicinātas paļauties uz riska novērtējumiem (tostarp ar atrašanās vietu saistīto risku novērtēšanu), finanšu pārskatiem, iekšējiem biznesa plāniem, ekspertu viedokļiem un citiem pētījumiem, kas attiecas uz novērtējamo ieguldījumu projektu. Dokumenti, kuros ir informācija par pieprasījuma prognozēm, izmaksu prognozēm, finanšu prognozēm, dokumenti, kuri ir iesniegti ieguldījumu komitejai un kuros ir izstrādāti dažādi ieguldījumu scenāriji, vai dokumenti, kuri ir sagatavoti finanšu tirgiem, varētu palīdzēt veikt stimulējošās ietekmes pārbaudi.

| 27. | Šai saistībā un it īpaši pirmajā scenārijā ienesīguma līmeni var novērtēt, izmantojot metodoloģijas, kuras parasti tiek piemērotas attiecīgajā nozarē un kurās var būt iekļautas: metodes, lai novērtētu projekta ieguldījuma tīro pašreizējo vērtību (NPV), iekšējās atdeves likmi (IRR) vai ieguldītā kapitāla rentabilitāti (ROCE). |
| --- | --- |

27.

Šai saistībā un it īpaši pirmajā scenārijā ienesīguma līmeni var novērtēt, izmantojot metodoloģijas, kuras parasti tiek piemērotas attiecīgajā nozarē un kurās var būt iekļautas: metodes, lai novērtētu projekta ieguldījuma tīro pašreizējo vērtību (NPV), iekšējās atdeves likmi (IRR) vai ieguldītā kapitāla rentabilitāti (ROCE).

| 28. | Ja atbalsts nemaina saņēmēja attieksmi, stimulējot veikt (papildu) ieguldījumu attiecīgajā atbalstāmajā reģionā, tad trūkst stimulējošās ietekmes, lai sasniegtu reģionālo mērķi. Ja atbalstam nav stimulējošas ietekmes, lai sasniegtu reģionālo mērķi, šādu atbalstu var uzskatīt par līdzekļiem, kas uzņēmumam piešķirti par velti. Tādēļ reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātajā novērtējumā atbalsts netiks apstiprināts tajos gadījumos, kad izrādīsies, ka tas pats ieguldījums šajā reģionā tiktu veikts arī bez atbalsta. |
| --- | --- |

28.

Ja atbalsts nemaina saņēmēja attieksmi, stimulējot veikt (papildu) ieguldījumu attiecīgajā atbalstāmajā reģionā, tad trūkst stimulējošās ietekmes, lai sasniegtu reģionālo mērķi. Ja atbalstam nav stimulējošas ietekmes, lai sasniegtu reģionālo mērķi, šādu atbalstu var uzskatīt par līdzekļiem, kas uzņēmumam piešķirti par velti. Tādēļ reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātajā novērtējumā atbalsts netiks apstiprināts tajos gadījumos, kad izrādīsies, ka tas pats ieguldījums šajā reģionā tiktu veikts arī bez atbalsta.

2.4.   Atbalsta proporcionalitāte

| 29. | Lai reģionālais atbalsts būtu samērīgs, atbalsta apmēram un intensitātei jābūt ierobežotai līdz minimumam, kāds nepieciešams, lai atbalstāmajā reģionā tiktu veikts ieguldījums. |
| --- | --- |

29.

Lai reģionālais atbalsts būtu samērīgs, atbalsta apmēram un intensitātei jābūt ierobežotai līdz minimumam, kāds nepieciešams, lai atbalstāmajā reģionā tiktu veikts ieguldījums.

| 30. | Reģionālā atbalsta pamatnostādņu noteikumi parasti nodrošina to, lai reģionālais atbalsts būtu samērojams ar to problēmu smagumu, kuras ietekmē atbalstāmos reģionus, vispārīgi piemērojot reģionālā atbalsta maksimālo robežu un automātisku, pakāpenisku šo reģionālā atbalsta maksimālās robežas samazināšanu lieliem ieguldījumu projektiem (sk. 1. un 3. punktu). |
| --- | --- |

30.

Reģionālā atbalsta pamatnostādņu noteikumi parasti nodrošina to, lai reģionālais atbalsts būtu samērojams ar to problēmu smagumu, kuras ietekmē atbalstāmos reģionus, vispārīgi piemērojot reģionālā atbalsta maksimālo robežu un automātisku, pakāpenisku šo reģionālā atbalsta maksimālās robežas samazināšanu lieliem ieguldījumu projektiem (sk. 1. un 3. punktu).

| 31. | Tajos reģionālā atbalsta gadījumos, kad ir nepieciešams padziļināts novērtējums, ir nepieciešama Reģionālā atbalsta pamatnostādņu noteikumos iekļautā vispārīgā samērīguma principa sīkāka pārbaude. |
| --- | --- |

31.

Tajos reģionālā atbalsta gadījumos, kad ir nepieciešams padziļināts novērtējums, ir nepieciešama Reģionālā atbalsta pamatnostādņu noteikumos iekļautā vispārīgā samērīguma principa sīkāka pārbaude.

| 32. | Pirmajā scenārijā, kas attiecas uz ieguldījuma stimulēšanu, atbalstu uzskatīs par kopumā samērīgu, ja sniegtā atbalsta rentabilitāte atbildīs normālam rentabilitātes koeficientam, kuru uzņēmums ir piemērojis citiem ieguldījumu projektiem, visa uzņēmuma kapitāla izmaksām vai rentabilitātei, ko parasti novēro attiecīgajā nozarē. |
| --- | --- |

32.

Pirmajā scenārijā, kas attiecas uz ieguldījuma stimulēšanu, atbalstu uzskatīs par kopumā samērīgu, ja sniegtā atbalsta rentabilitāte atbildīs normālam rentabilitātes koeficientam, kuru uzņēmums ir piemērojis citiem ieguldījumu projektiem, visa uzņēmuma kapitāla izmaksām vai rentabilitātei, ko parasti novēro attiecīgajā nozarē.

| 33. | Otrajā scenārijā, kas attiecas uz atrašanās vietas stimulēšanu, atbalstu uzskatīs par kopumā samērīgu, ja tas būs vienāds ar starpību, kura rodas, salīdzinot tīrās izmaksas, ko saņēmējs uzņēmums iegulda atbalstāmajā reģionā, ar tīrajām izmaksām, ko iegulda citos reģionos. Jāņem vērā visas šādas izmaksas un ieguvumi, starp tiem arī, piemēram, administratīvās izmaksas, pārvadāšanas izmaksas, mācību izmaksas, kuras nesedz atbalsts mācībām, kā arī algu starpības. |
| --- | --- |

33.

Otrajā scenārijā, kas attiecas uz atrašanās vietas stimulēšanu, atbalstu uzskatīs par kopumā samērīgu, ja tas būs vienāds ar starpību, kura rodas, salīdzinot tīrās izmaksas, ko saņēmējs uzņēmums iegulda atbalstāmajā reģionā, ar tīrajām izmaksām, ko iegulda citos reģionos. Jāņem vērā visas šādas izmaksas un ieguvumi, starp tiem arī, piemēram, administratīvās izmaksas, pārvadāšanas izmaksas, mācību izmaksas, kuras nesedz atbalsts mācībām, kā arī algu starpības.

| 34. | Visbeidzot, šīs tīrās izmaksas, kuras, kā uzskata, ir saistītas ar reģionu problēmām, ir iemesls zemākai ieguldījuma rentabilitātei. Tādēļ var izmantot arī aprēķinus, ar kuriem veic stimulējošās ietekmes analīzi, lai novērtētu, vai atbalsts ir samērīgs. |
| --- | --- |

34.

Visbeidzot, šīs tīrās izmaksas, kuras, kā uzskata, ir saistītas ar reģionu problēmām, ir iemesls zemākai ieguldījuma rentabilitātei. Tādēļ var izmantot arī aprēķinus, ar kuriem veic stimulējošās ietekmes analīzi, lai novērtētu, vai atbalsts ir samērīgs.

| 35. | EBTA valstij uzskatāmi jāparāda samērība, pamatojoties uz attiecīgu dokumentāciju, kāda minēta 26. punktā. |
| --- | --- |

35.

EBTA valstij uzskatāmi jāparāda samērība, pamatojoties uz attiecīgu dokumentāciju, kāda minēta 26. punktā.

| 36. | Atbalsta intensitāte nekādā ziņā nevar būt lielāka par reģionālā atbalsta maksimālo robežu, ko koriģē Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs noteiktais samazināšanas mehānisms. |
| --- | --- |

36.

Atbalsta intensitāte nekādā ziņā nevar būt lielāka par reģionālā atbalsta maksimālo robežu, ko koriģē Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs noteiktais samazināšanas mehānisms.

3.   Atbalsta negatīvā ietekme

| 37. | Lai novērtētu tirgus daļas un iespējamo pārprodukciju tirgū strukturālās lejupslīdes laikā, Iestādei jādefinē konkrētā produkta tirgus un ģeogrāfiskais tirgus. Tādējādi (14) konkrētie tirgi parasti būs jau definēti reģionālā atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas padziļināts novērtējums. |
| --- | --- |

37.

Lai novērtētu tirgus daļas un iespējamo pārprodukciju tirgū strukturālās lejupslīdes laikā, Iestādei jādefinē konkrētā produkta tirgus un ģeogrāfiskais tirgus. Tādējādi (14) konkrētie tirgi parasti būs jau definēti reģionālā atbalsta pasākumiem, uz kuriem attiecas padziļināts novērtējums.

| 38. | Divi galvenie rādītāji, kas liecina par iespējamo negatīvo ietekmi, ko izraisa atbalsts, jau ir minēti Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 57. punktā, proti, liela tirgus daļa un iespējamā pārprodukcija tirgū strukturālās lejupslīdes laikā. Konkurences kontekstā tie ir saistīti ar diviem iespējamā kaitējuma veidiem, proti, ietekmes radīšanu tirgū un neefektīvu tirgus struktūru radīšanu vai saglabāšanu. Šie divi rādītāji jau būs noteikti pirms izmeklēšanas procedūras sākšanas. Lai sagādātu visus elementus līdzsvara galīgai pārbaudei, šo divu rādītāju novērtējums padziļinātajā novērtējumā tiks pilnveidots. Atbalsta izraisītās iespējamās negatīvās ietekmes trešais rādītājs, kas tiks padziļināti novērtēts, ir atbalsta ietekme uz tirdzniecību. Lai gan uzskata, ka šie trīs rādītāji parāda galveno negatīvo ietekmi, ko, iespējams, izraisa reģionālais atbalsts lieliem ieguldījumu projektiem, Iestāde pieļauj, ka īpašos gadījumos varētu būt arī citi rādītāji. |
| --- | --- |

38.

Divi galvenie rādītāji, kas liecina par iespējamo negatīvo ietekmi, ko izraisa atbalsts, jau ir minēti Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 57. punktā, proti, liela tirgus daļa un iespējamā pārprodukcija tirgū strukturālās lejupslīdes laikā. Konkurences kontekstā tie ir saistīti ar diviem iespējamā kaitējuma veidiem, proti, ietekmes radīšanu tirgū un neefektīvu tirgus struktūru radīšanu vai saglabāšanu. Šie divi rādītāji jau būs noteikti pirms izmeklēšanas procedūras sākšanas. Lai sagādātu visus elementus līdzsvara galīgai pārbaudei, šo divu rādītāju novērtējums padziļinātajā novērtējumā tiks pilnveidots. Atbalsta izraisītās iespējamās negatīvās ietekmes trešais rādītājs, kas tiks padziļināti novērtēts, ir atbalsta ietekme uz tirdzniecību. Lai gan uzskata, ka šie trīs rādītāji parāda galveno negatīvo ietekmi, ko, iespējams, izraisa reģionālais atbalsts lieliem ieguldījumu projektiem, Iestāde pieļauj, ka īpašos gadījumos varētu būt arī citi rādītāji.

| 39. | Iestāde īpaši uzsvērs negatīvo ietekmi, kas būs saistīta ar ietekmi tirgū un pārprodukciju, gadījumos, kad atbalsts stimulē mainīt lēmumu par ieguldījumu, jo bez atbalsta nekāda ieguldījuma nebūtu (stimulējošās ietekmes pirmais scenārijs). |
| --- | --- |

39.

Iestāde īpaši uzsvērs negatīvo ietekmi, kas būs saistīta ar ietekmi tirgū un pārprodukciju, gadījumos, kad atbalsts stimulē mainīt lēmumu par ieguldījumu, jo bez atbalsta nekāda ieguldījuma nebūtu (stimulējošās ietekmes pirmais scenārijs).

| 40. | Ja tomēr hipotētiska analīze pieļauj varbūtību, ka bez atbalsta ieguldījums noteikti būtu noticis, kaut arī, iespējams, citā vietā (otrais scenārijs), un ja atbalsts ir samērīgs, iespējamās norādes par tādiem kropļojumiem kā liela tirgus daļa un jaudas pieaugums nepietiekami aktīvā tirgū principā būtu tādas pašas neatkarīgi no atbalsta. |
| --- | --- |

40.

Ja tomēr hipotētiska analīze pieļauj varbūtību, ka bez atbalsta ieguldījums noteikti būtu noticis, kaut arī, iespējams, citā vietā (otrais scenārijs), un ja atbalsts ir samērīgs, iespējamās norādes par tādiem kropļojumiem kā liela tirgus daļa un jaudas pieaugums nepietiekami aktīvā tirgū principā būtu tādas pašas neatkarīgi no atbalsta.

3.1.   Privāto ieguldītāju izstumšana

3.1.1.   Ietekme tirgū

| 41. | Veidojot savu optimālāko ieguldījumu līmeni, tirgos, kur ir ierobežots tirgus dalībnieku skaits (lieliem ieguldījumu projektiem raksturīga situācija), katrs uzņēmums ņem vērā konkurentu veiktos ieguldījumus. Ja atbalsts mudina konkrēto uzņēmumu ieguldīt vairāk, konkurenti uz to var atbildēt, samazinot savus izdevumus šajā teritorijā. Šādā gadījumā atbalsts izraisa privātā ieguldījuma izstumšanu. Ja tā rezultātā konkurenti tiek novājināti vai pat izstumti, tas nozīmē, ka atbalsts kropļo konkurenci. Šai sakarā, kā teikts 38. punktā, Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs ir nošķirti gadījumi, kad atbalsta saņēmējam ir ietekme tirgū, un gadījumi, kad atbalsts izraisa būtisku jaudas paplašināšanos rūkošā tirgū. |
| --- | --- |

41.

Veidojot savu optimālāko ieguldījumu līmeni, tirgos, kur ir ierobežots tirgus dalībnieku skaits (lieliem ieguldījumu projektiem raksturīga situācija), katrs uzņēmums ņem vērā konkurentu veiktos ieguldījumus. Ja atbalsts mudina konkrēto uzņēmumu ieguldīt vairāk, konkurenti uz to var atbildēt, samazinot savus izdevumus šajā teritorijā. Šādā gadījumā atbalsts izraisa privātā ieguldījuma izstumšanu. Ja tā rezultātā konkurenti tiek novājināti vai pat izstumti, tas nozīmē, ka atbalsts kropļo konkurenci. Šai sakarā, kā teikts 38. punktā, Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs ir nošķirti gadījumi, kad atbalsta saņēmējam ir ietekme tirgū, un gadījumi, kad atbalsts izraisa būtisku jaudas paplašināšanos rūkošā tirgū.

| 42. | Kopumā jebkurš atbalsts kādam saņēmējam koncentrētā tirgū, ļoti iespējams, izkropļos konkurenci, jo katra uzņēmuma lēmums ietekmē tā konkurentus tiešāk. Tas it sevišķi attiecas uz tādiem gadījumiem, kad subsīdijas saņem dominējošais tirgus dalībnieks. Ja, pateicoties atbalstam, tā saņēmējs var saglabāt vai palielināt savu ietekmi tirgū (15), reģionālais atbalsts lieliem ieguldījumu projektiem var nelabvēlīgi ietekmēt konkurentu lēmumus par ieguldījumiem un tādējādi radīt konkurences kropļojumus. Tas būtu kaitējums patērētājiem. Tādēļ Iestāde vēlas ierobežot valsts atbalstu tiem uzņēmumiem, kam ir ietekme tirgū. |
| --- | --- |

42.

Kopumā jebkurš atbalsts kādam saņēmējam koncentrētā tirgū, ļoti iespējams, izkropļos konkurenci, jo katra uzņēmuma lēmums ietekmē tā konkurentus tiešāk. Tas it sevišķi attiecas uz tādiem gadījumiem, kad subsīdijas saņem dominējošais tirgus dalībnieks. Ja, pateicoties atbalstam, tā saņēmējs var saglabāt vai palielināt savu ietekmi tirgū (15), reģionālais atbalsts lieliem ieguldījumu projektiem var nelabvēlīgi ietekmēt konkurentu lēmumus par ieguldījumiem un tādējādi radīt konkurences kropļojumus. Tas būtu kaitējums patērētājiem. Tādēļ Iestāde vēlas ierobežot valsts atbalstu tiem uzņēmumiem, kam ir ietekme tirgū.

| 43. | Visos reģionālā atbalsta gadījumos, kad par robežlielumu jāziņo (Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 53. punkts), Iestādei jau ir jānovērtē (Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 57. punkta a) apakšpunkts) atbalsta saņēmēja (vai atbalsta saņēmēja grupas) daļa no konkrētā(-o) produkta(-u) noieta konkrētajā(-os) produkta tirgū(-os) un ģeogrāfiskajā(-os) tirgū(-os). Tomēr tirgus daļa var sniegt tikai provizorisku norādi par iespējamām problēmām. Tādēļ padziļinātajā novērtējumā Iestāde vajadzības gadījumā novērtēs arī citus faktorus, starp tiem arī, piemēram, tirgus struktūru, ņemot vērā tirgus koncentrāciju (16), iespējamos šķēršļus ienākšanai tirgū (17), pircēju ietekmi (18) un šķēršļus izejai no tirgus. |
| --- | --- |

43.

Visos reģionālā atbalsta gadījumos, kad par robežlielumu jāziņo (Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 53. punkts), Iestādei jau ir jānovērtē (Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 57. punkta a) apakšpunkts) atbalsta saņēmēja (vai atbalsta saņēmēja grupas) daļa no konkrētā(-o) produkta(-u) noieta konkrētajā(-os) produkta tirgū(-os) un ģeogrāfiskajā(-os) tirgū(-os). Tomēr tirgus daļa var sniegt tikai provizorisku norādi par iespējamām problēmām. Tādēļ padziļinātajā novērtējumā Iestāde vajadzības gadījumā novērtēs arī citus faktorus, starp tiem arī, piemēram, tirgus struktūru, ņemot vērā tirgus koncentrāciju (16), iespējamos šķēršļus ienākšanai tirgū (17), pircēju ietekmi (18) un šķēršļus izejai no tirgus.

| 44. | Iestāde ņems vērā tirgus daļas apjomu un citus būtiskus faktorus pirms un pēc ieguldījuma (parasti gadu pirms ieguldījuma sākuma un gadu pēc tam, kad ir sasniegts pilns ražošanas apjoms). Detalizēti vērtējot negatīvo ietekmi, Iestāde ņems vērā to, ka daži ieguldījumu projekti tiek īstenoti samērā īsā laikā – vienā vai divos gados –, bet lielākā daļa lielo ieguldījumu projektu – daudz ilgākā laikā. Tādēļ vairumā gadījumu ir nepieciešamas ilgtermiņa analīzes par tirgu attīstību. Tomēr Iestāde piekritīs, ka šīs ilgtermiņa analīzes ir pārāk teorētiskas, sevišķi tajos gadījumos, kad mainīgajā tirgū vai tirgos notiek straujas tehnoloģiskas pārmaiņas. Tādējādi, jo analīze būs veikta par ilgāku termiņu un līdz ar to būs teorētiskāka, jo mazāka nozīme būs piešķirta tirgus ietekmes iespējamajai negatīvajai ietekmei vai izslēdzošas rīcības iespējai. |
| --- | --- |

44.

Iestāde ņems vērā tirgus daļas apjomu un citus būtiskus faktorus pirms un pēc ieguldījuma (parasti gadu pirms ieguldījuma sākuma un gadu pēc tam, kad ir sasniegts pilns ražošanas apjoms). Detalizēti vērtējot negatīvo ietekmi, Iestāde ņems vērā to, ka daži ieguldījumu projekti tiek īstenoti samērā īsā laikā – vienā vai divos gados –, bet lielākā daļa lielo ieguldījumu projektu – daudz ilgākā laikā. Tādēļ vairumā gadījumu ir nepieciešamas ilgtermiņa analīzes par tirgu attīstību. Tomēr Iestāde piekritīs, ka šīs ilgtermiņa analīzes ir pārāk teorētiskas, sevišķi tajos gadījumos, kad mainīgajā tirgū vai tirgos notiek straujas tehnoloģiskas pārmaiņas. Tādējādi, jo analīze būs veikta par ilgāku termiņu un līdz ar to būs teorētiskāka, jo mazāka nozīme būs piešķirta tirgus ietekmes iespējamajai negatīvajai ietekmei vai izslēdzošas rīcības iespējai.

3.1.2.   Neefektīvu tirgus struktūru radīšana vai saglabāšana

| 45. | Tā ir efektīvas konkurences pazīme, ja neefektīvi uzņēmumi ir spiesti aiziet no tirgus. Ilgākā laikposmā šis process veicina tehnoloģisko progresu un nepietiekamo resursu efektīvu izmantošanu ekonomikā. Tomēr valsts atbalsta izraisītā būtiskā jaudas paplašināšanās nepietiekamas darbības tirgū varētu pārmērīgi kropļot konkurenci, jo pārprodukcija varētu izraisīt peļņas grūtības un konkurentu jaudas samazināšanos vai pat viņu iziešanu no tirgus. Tas varētu radīt situāciju, kurā konkurenti, kas citkārt varētu palikt tirgū, valsts atbalsta dēļ tiek izspiesti no tirgus. Tas var arī atturēt zemu izmaksu uzņēmumu ienākšanu tirgū un mazināt konkurentu vēlmi ieviest jauninājumus. Tas rada neefektīvas tirgus struktūras, kuras ilgtermiņā ir arī nelabvēlīgas patērētājiem. |
| --- | --- |

45.

Tā ir efektīvas konkurences pazīme, ja neefektīvi uzņēmumi ir spiesti aiziet no tirgus. Ilgākā laikposmā šis process veicina tehnoloģisko progresu un nepietiekamo resursu efektīvu izmantošanu ekonomikā. Tomēr valsts atbalsta izraisītā būtiskā jaudas paplašināšanās nepietiekamas darbības tirgū varētu pārmērīgi kropļot konkurenci, jo pārprodukcija varētu izraisīt peļņas grūtības un konkurentu jaudas samazināšanos vai pat viņu iziešanu no tirgus. Tas varētu radīt situāciju, kurā konkurenti, kas citkārt varētu palikt tirgū, valsts atbalsta dēļ tiek izspiesti no tirgus. Tas var arī atturēt zemu izmaksu uzņēmumu ienākšanu tirgū un mazināt konkurentu vēlmi ieviest jauninājumus. Tas rada neefektīvas tirgus struktūras, kuras ilgtermiņā ir arī nelabvēlīgas patērētājiem.

| 46. | Lai novērtētu to, vai atbalsts var palīdzēt radīt vai saglabāt neefektīvas tirgus struktūras, kā norādīts iepriekš, Iestāde ņems vērā projekta radīto papildu ražošanas jaudu, kā arī to, vai tirgus darbība nav nepietiekama (19). Saskaņā ar Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm papildu jaudu uzskatīs par problemātisku tikai tad, ja tā būs radīta nepietiekamas darbības tirgū un ja attiecīgā tirgus papildu jauda būs lielāka par 5 %. |
| --- | --- |

46.

Lai novērtētu to, vai atbalsts var palīdzēt radīt vai saglabāt neefektīvas tirgus struktūras, kā norādīts iepriekš, Iestāde ņems vērā projekta radīto papildu ražošanas jaudu, kā arī to, vai tirgus darbība nav nepietiekama (19). Saskaņā ar Reģionālā atbalsta pamatnostādnēm papildu jaudu uzskatīs par problemātisku tikai tad, ja tā būs radīta nepietiekamas darbības tirgū un ja attiecīgā tirgus papildu jauda būs lielāka par 5 %.

| 47. | Tā kā radītā jauda parasti būs kropļojošāka tirgū ar absolūtu aktivitātes samazinājumu nekā tirgū ar relatīvu samazinājumu radītā jauda, Iestāde atšķirs gadījumus, kad, no ilgtermiņa apsvērumu viedokļa, konkrētā tirgus samazinājums ir strukturāls (t. i., ja tirgus parāda negatīvu pieauguma rādītāju) un kad konkrētā tirgus samazinājums ir relatīvs (t. i., ja tirgus parāda pozitīvu pieauguma rādītāju, bet nepārsniedz standarta pieauguma rādītāju (skatīt 48. punktu)). Ja projekta radītā jauda vērojama tirgū, kur aktivitātes samazinājums strukturālā ziņā ir absolūts, Iestāde to uzskatīs par negatīvu faktoru līdzsvara pārbaudē, ko diez vai kompensēs kaut kādi pozitīvi faktori. Šādā gadījumā ir apšaubāms arī ilgtermiņa labums attiecīgajam reģionam. |
| --- | --- |

47.

Tā kā radītā jauda parasti būs kropļojošāka tirgū ar absolūtu aktivitātes samazinājumu nekā tirgū ar relatīvu samazinājumu radītā jauda, Iestāde atšķirs gadījumus, kad, no ilgtermiņa apsvērumu viedokļa, konkrētā tirgus samazinājums ir strukturāls (t. i., ja tirgus parāda negatīvu pieauguma rādītāju) un kad konkrētā tirgus samazinājums ir relatīvs (t. i., ja tirgus parāda pozitīvu pieauguma rādītāju, bet nepārsniedz standarta pieauguma rādītāju (skatīt 48. punktu)). Ja projekta radītā jauda vērojama tirgū, kur aktivitātes samazinājums strukturālā ziņā ir absolūts, Iestāde to uzskatīs par negatīvu faktoru līdzsvara pārbaudē, ko diez vai kompensēs kaut kādi pozitīvi faktori. Šādā gadījumā ir apšaubāms arī ilgtermiņa labums attiecīgajam reģionam.

| 48. | Tirgus darbības nepietiekamību parasti mēra, salīdzinot to ar EEZ IKP pēdējos piecos gados pirms projekta sākšanas (standarta rādītājs). Dati par iepriekšējo darbības periodu ir vieglāk pieejami un mazāk teorētiski nekā nākotnes plānojumu dati. Neskatoties uz to, Iestāde savā padziļinātajā novērtējumā var ņemt vērā arī gaidāmās tendences, jo jaudas palielināšanās ietekme būs jūtama turpmākajos gados pēc ieguldījuma. Indikators varētu būt attiecīgā tirgus paredzamā izaugsme nākotnē un no tās izrietošie gaidāmās jaudas izmantošanas rādītāji, kā arī iespējamā jaudas palielināšanas ietekme uz konkurentiem ar tās iedarbību uz cenām un peļņu. |
| --- | --- |

48.

Tirgus darbības nepietiekamību parasti mēra, salīdzinot to ar EEZ IKP pēdējos piecos gados pirms projekta sākšanas (standarta rādītājs). Dati par iepriekšējo darbības periodu ir vieglāk pieejami un mazāk teorētiski nekā nākotnes plānojumu dati. Neskatoties uz to, Iestāde savā padziļinātajā novērtējumā var ņemt vērā arī gaidāmās tendences, jo jaudas palielināšanās ietekme būs jūtama turpmākajos gados pēc ieguldījuma. Indikators varētu būt attiecīgā tirgus paredzamā izaugsme nākotnē un no tās izrietošie gaidāmās jaudas izmantošanas rādītāji, kā arī iespējamā jaudas palielināšanas ietekme uz konkurentiem ar tās iedarbību uz cenām un peļņu.

| 49. | Pieredze arī rāda, ka dažos gadījumos, ņemot vērā attiecīgā ražojuma izaugsmi, EEZ, iespējams, nav piemērota standarta, lai novērtētu atbalsta ietekmi, īpaši tad, ja ražojumi nonāk pasaules tirgū, bet EEZ tie tiek ražoti vai patērēti ierobežotā daudzumā. Tādos gadījumos Iestāde raudzīsies plašāk uz atbalsta atstāto ietekmi uz tirgus struktūrām, sevišķi ņemot vērā tā iespēju izspiest EEZ ražotājus no tirgus. |
| --- | --- |

49.

Pieredze arī rāda, ka dažos gadījumos, ņemot vērā attiecīgā ražojuma izaugsmi, EEZ, iespējams, nav piemērota standarta, lai novērtētu atbalsta ietekmi, īpaši tad, ja ražojumi nonāk pasaules tirgū, bet EEZ tie tiek ražoti vai patērēti ierobežotā daudzumā. Tādos gadījumos Iestāde raudzīsies plašāk uz atbalsta atstāto ietekmi uz tirgus struktūrām, sevišķi ņemot vērā tā iespēju izspiest EEZ ražotājus no tirgus.

3.2.   Negatīva ietekme uz tirdzniecību

| 50. | Kā paskaidrots Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 2. punktā, ģeogrāfiskais faktors reģionālo atbalstu atšķir no citiem horizontālā atbalsta veidiem. Reģionālā atbalsta īpašā pazīme ir tā, ka tas ir domāts, lai ietekmētu ieguldītāju izvēli par to, kur veikt ieguldījumu projektus. Ja reģionālais atbalsts kompensē papildu izmaksas, kas rodas reģionālo problēmu dēļ, un atbalsta papildu ieguldījumus atbalstāmajos reģionos, tas ne tikai veicina reģiona attīstību, bet arī kohēziju, galarezultātā dodot labumu visai EEZ (20). Attiecībā uz iespējamo negatīvo ietekmi, ko izraisa reģionālā atbalsta atrašanās vieta, Reģionālā atbalsta pamatnostādnes un reģionālā atbalsta plāni jau atzīst un zināmā mērā ierobežo šo ietekmi, precīzi nosakot teritorijas, kurām var piešķirt reģionālo atbalstu, ņemot vērā pašu kapitāla un kohēzijas politikas mērķi, kā arī attiecināmā atbalsta intensitāti. Atbalstu nedrīkst piešķirt ieguldījumu piesaistīšanai ārpus šīm teritorijām. Izvērtējot lielu ieguldījumu projektus, uz kuriem attiecas šīs norādes, Iestādei būtu jāsaņem visa vajadzīgā informācija, lai apsvērtu, vai valsts atbalsts neradīs ievērojamu darbvietu zudumu pašreizējās atrašanās vietās EEZ. |
| --- | --- |

50.

Kā paskaidrots Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 2. punktā, ģeogrāfiskais faktors reģionālo atbalstu atšķir no citiem horizontālā atbalsta veidiem. Reģionālā atbalsta īpašā pazīme ir tā, ka tas ir domāts, lai ietekmētu ieguldītāju izvēli par to, kur veikt ieguldījumu projektus. Ja reģionālais atbalsts kompensē papildu izmaksas, kas rodas reģionālo problēmu dēļ, un atbalsta papildu ieguldījumus atbalstāmajos reģionos, tas ne tikai veicina reģiona attīstību, bet arī kohēziju, galarezultātā dodot labumu visai EEZ (20). Attiecībā uz iespējamo negatīvo ietekmi, ko izraisa reģionālā atbalsta atrašanās vieta, Reģionālā atbalsta pamatnostādnes un reģionālā atbalsta plāni jau atzīst un zināmā mērā ierobežo šo ietekmi, precīzi nosakot teritorijas, kurām var piešķirt reģionālo atbalstu, ņemot vērā pašu kapitāla un kohēzijas politikas mērķi, kā arī attiecināmā atbalsta intensitāti. Atbalstu nedrīkst piešķirt ieguldījumu piesaistīšanai ārpus šīm teritorijām. Izvērtējot lielu ieguldījumu projektus, uz kuriem attiecas šīs norādes, Iestādei būtu jāsaņem visa vajadzīgā informācija, lai apsvērtu, vai valsts atbalsts neradīs ievērojamu darbvietu zudumu pašreizējās atrašanās vietās EEZ.

| 51. | Konkrētāk, ja ieguldījumi, kas uzlabo ražošanas jaudu tirgū, tiek veikti valsts atbalsta dēļ, pastāv risks, ka tas var negatīvi ietekmēt ražošanu vai ieguldījumus citos EEZ reģionos. Jo īpaši tas iespējams gadījumos, kad ražošanas jaudas pieaugums apsteidz tirgus izaugsmi, kā tas parasti ir to lielo ieguldījumu projektu gadījumos, kuri atbilst Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 57. punkta otrajam kritērijam. Negatīvu ietekmi uz tirdzniecību, kas atbilst zaudētajām saimnieciskajām darbībām reģionos, kurus ietekmē atbalsts, var izjust zaudētu darbvietu veidā attiecīgajos tirgos apakšuzņēmēju līmenī (21) un ārējo pozitīvo faktoru zaudējumu rezultātā (piemēram, klasteru veidošanās, zināšanu izplatīšanās, izglītība un mācības utt.). |
| --- | --- |

51.

Konkrētāk, ja ieguldījumi, kas uzlabo ražošanas jaudu tirgū, tiek veikti valsts atbalsta dēļ, pastāv risks, ka tas var negatīvi ietekmēt ražošanu vai ieguldījumus citos EEZ reģionos. Jo īpaši tas iespējams gadījumos, kad ražošanas jaudas pieaugums apsteidz tirgus izaugsmi, kā tas parasti ir to lielo ieguldījumu projektu gadījumos, kuri atbilst Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 57. punkta otrajam kritērijam. Negatīvu ietekmi uz tirdzniecību, kas atbilst zaudētajām saimnieciskajām darbībām reģionos, kurus ietekmē atbalsts, var izjust zaudētu darbvietu veidā attiecīgajos tirgos apakšuzņēmēju līmenī (21) un ārējo pozitīvo faktoru zaudējumu rezultātā (piemēram, klasteru veidošanās, zināšanu izplatīšanās, izglītība un mācības utt.).

4.   Atbalsta ietekmes līdzsvarošana

| 52. | Nosakot, ka atbalsts ir nepieciešams kā stimuls, lai piesaistītu ieguldījumus attiecīgajā reģionā, Iestāde līdzsvaros reģionālā ieguldījumu atbalsta lielam ieguldījumu projektam pozitīvos un negatīvos faktorus. Iestāde rūpīgi apsvērs atbalsta vispārējo ietekmi uz kohēziju EEZ. Iestāde neizmantos šajā paziņojumā izklāstītos kritērijus mehāniski, bet veiks kritēriju relatīvās nozīmes visaptverošu novērtējumu. Šajā līdzsvara pārbaudē nevienu atsevišķu faktoru nevar uzskatīt par noteicošu, nevienu faktoru kopumu nevar uzskatīt par pašpietiekamu, lai pierādītu saderību. |
| --- | --- |

52.

Nosakot, ka atbalsts ir nepieciešams kā stimuls, lai piesaistītu ieguldījumus attiecīgajā reģionā, Iestāde līdzsvaros reģionālā ieguldījumu atbalsta lielam ieguldījumu projektam pozitīvos un negatīvos faktorus. Iestāde rūpīgi apsvērs atbalsta vispārējo ietekmi uz kohēziju EEZ. Iestāde neizmantos šajā paziņojumā izklāstītos kritērijus mehāniski, bet veiks kritēriju relatīvās nozīmes visaptverošu novērtējumu. Šajā līdzsvara pārbaudē nevienu atsevišķu faktoru nevar uzskatīt par noteicošu, nevienu faktoru kopumu nevar uzskatīt par pašpietiekamu, lai pierādītu saderību.

| 53. | Konkrētāk, Iestāde uzskata, ka ieguldījumu piesaistīšana nabadzīgākiem reģioniem (kā noteikts ar augstāku reģionālā atbalsta maksimālo robežu) dod lielāku labumu kohēzijai EEZ nekā tā paša ieguldījuma izvietošana reģionos, kas atrodas labvēlīgākā situācijā. Tādējādi otrajā scenārijā, saskaņā ar kuru ir jāsniedz pierādījumi par alternatīvu atrašanās vietu, novērtējuma secinājums, ka bez atbalsta ieguldījums būtu ticis piesaistīts nabadzīgākam reģionam (jo vairāk reģionālo problēmu, jo augstāka reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte) vai reģionam, kuram ir, kā tiek uzskatīts, tādas pašas problēmas kā mērķa reģionam (tā pati reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte), būs negatīvs faktors vispārējā līdzsvara pārbaudē, kuru diez vai kompensēs kaut kādi pozitīvi faktori, jo tas ir pretrunā reģionālā atbalsta loģiskajam pamatam. No otras puses, saskaņā ar līdzsvara pārbaudi parasti tiks uzskatīts, ka pozitīvās sekas, ko rada reģionālais atbalsts, kurš tikai kompensē tīro izmaksu starpību, kas saistīta ar attīstītāku alternatīvo ieguldījuma atrašanās vietu (un tādējādi atbilst iepriekšminētajiem samērīguma principiem papildus tādām pozitīvas ietekmes prasībām kā mērķis, piemērotība un stimulējoša ietekme), atsver negatīvo ietekmi jaunam ieguldījumam alternatīvajā atrašanās vietā. |
| --- | --- |

53.

Konkrētāk, Iestāde uzskata, ka ieguldījumu piesaistīšana nabadzīgākiem reģioniem (kā noteikts ar augstāku reģionālā atbalsta maksimālo robežu) dod lielāku labumu kohēzijai EEZ nekā tā paša ieguldījuma izvietošana reģionos, kas atrodas labvēlīgākā situācijā. Tādējādi otrajā scenārijā, saskaņā ar kuru ir jāsniedz pierādījumi par alternatīvu atrašanās vietu, novērtējuma secinājums, ka bez atbalsta ieguldījums būtu ticis piesaistīts nabadzīgākam reģionam (jo vairāk reģionālo problēmu, jo augstāka reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte) vai reģionam, kuram ir, kā tiek uzskatīts, tādas pašas problēmas kā mērķa reģionam (tā pati reģionālā atbalsta maksimālā intensitāte), būs negatīvs faktors vispārējā līdzsvara pārbaudē, kuru diez vai kompensēs kaut kādi pozitīvi faktori, jo tas ir pretrunā reģionālā atbalsta loģiskajam pamatam. No otras puses, saskaņā ar līdzsvara pārbaudi parasti tiks uzskatīts, ka pozitīvās sekas, ko rada reģionālais atbalsts, kurš tikai kompensē tīro izmaksu starpību, kas saistīta ar attīstītāku alternatīvo ieguldījuma atrašanās vietu (un tādējādi atbilst iepriekšminētajiem samērīguma principiem papildus tādām pozitīvas ietekmes prasībām kā mērķis, piemērotība un stimulējoša ietekme), atsver negatīvo ietekmi jaunam ieguldījumam alternatīvajā atrašanās vietā.

| 54. | Tomēr, ja ir skaidri pierādījumi, ka valsts atbalsts varētu radīt ievērojamus darbvietu zudumus pašreizējās atrašanās vietas teritorijā, uz kuru attiecas EEZ līgums, kuras citādi vidējā termiņā būtu saglabājušās, līdzsvara pārbaudē ņems vērā sociālo un ekonomisko ietekmi uz pašreizējām atrašanās vietām. |
| --- | --- |

54.

Tomēr, ja ir skaidri pierādījumi, ka valsts atbalsts varētu radīt ievērojamus darbvietu zudumus pašreizējās atrašanās vietas teritorijā, uz kuru attiecas EEZ līgums, kuras citādi vidējā termiņā būtu saglabājušās, līdzsvara pārbaudē ņems vērā sociālo un ekonomisko ietekmi uz pašreizējām atrašanās vietām.

| 55. | Iestāde pēc Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 6. pantā noteiktās formālās izmeklēšanas procedūras ar lēmumu var izbeigt procedūru, kā noteikts minētā protokola 7. pantā. |
| --- | --- |

55.

Iestāde pēc Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 6. pantā noteiktās formālās izmeklēšanas procedūras ar lēmumu var izbeigt procedūru, kā noteikts minētā protokola 7. pantā.

| 56. | Iestāde var nolemt vai nu apstiprināt atbalstu, izvirzīt tam noteikumus vai aizliegt to (22). Ja Iestāde pieņem nosacītu lēmumu atbilstoši minētā protokola 7. panta 4. punktam, tā var pievienot nosacījumus, lai ierobežotu konkurences iespējamo kropļošanu un nodrošinātu samērību. Turklāt tā var samazināt paziņotā atbalsta apmēru vai intensitāti līdz tādam līmenim, ko tā uzskata par samērīgu un saderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

56.

Iestāde var nolemt vai nu apstiprināt atbalstu, izvirzīt tam noteikumus vai aizliegt to (22). Ja Iestāde pieņem nosacītu lēmumu atbilstoši minētā protokola 7. panta 4. punktam, tā var pievienot nosacījumus, lai ierobežotu konkurences iespējamo kropļošanu un nodrošinātu samērību. Turklāt tā var samazināt paziņotā atbalsta apmēru vai intensitāti līdz tādam līmenim, ko tā uzskata par samērīgu un saderīgu ar kopējo tirgu.

---

(1)  Šī nodaļa atbilst Eiropas Komisijas paziņojumam attiecībā uz kritērijiem reģionālā atbalsta lieliem ieguldījumu projektiem padziļinātam novērtējumam (OV C 223, 16.9.2009., 3. lpp.).

(2)  Nodaļa par valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm 2007.–2013. gadam atbilst Komisijas paziņojumam “Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam” (OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.).

(3)  http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

(4)  Kā noteikts Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 49. punktā un 46. un 47. zemsvītras piezīmē.

(5)  Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 4.3. iedaļa.

(6)  Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 56. punkts.

(7)  Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 53. punkts.

(8)  Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipu, kas atbilst Eiropas Komisijas lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipiem, 26.A nodaļas 26.A.3.4. punkts (OV C 70, 19.3.2002., 8. lpp., kura grozījumi izdarīti OV C 263, 1.11.2003., 3. lpp.).

(9)  Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 57. punkts.

(10)  Valsts atbalsta rīcības plāna 11. un 20. punkts (COM(2005) 107 galīgā redakcija).

(11)  Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 30. punkts.

(12)  Reģionālā atbalsta pamatnostādņu 57. punkts.

(13)  Šādi ieguldījumi var radīt apstākļus, kas ļauj veikt papildu ieguldījumus, kuriem nav nepieciešams papildu atbalsts.

(14)  Ja būs šaubas par to, kā pareizi definēt konkrēto tirgu, Iestāde to noteiks lēmumā par formālas izmeklēšanas procedūras sākšanu atbilstoši 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktam.

(15)  Ietekme tirgū ir spēja ietekmēt tirgus cenas, produkcijas izlaidi, preču un pakalpojumu kvalitāti vai daudzveidību vai citus tirgus konkurences rādītājus uz ievērojamu laikposmu.

(16)  Iestāde var ņemt vērā Herfindahl-Hirschman indeksu (HHI). Šis indekss paredz veikt tirgus struktūras pamatanalīzi. Ja tirgū ar maz tirgus dalībniekiem vairākiem no tiem ir samērā lielas tirgus daļas, saņēmēja ievērojamā tirgus daļa nerada tik lielas bažas par konkurenci.

(17)  Šie šķēršļi ienākšanai tirgū attiecas arī uz juridiskiem šķēršļiem (īpaši uz intelektuālā īpašuma tiesībām), apjoma un mēroga radītiem ietaupījumiem, šķēršļiem sistēmu un infrastruktūru piekļuvei. Ja atbalsts ir saistīts ar tirgu, kurā atbalsta saņēmējs darbojas sen, iespējamie šķēršļi ienākšanai tirgū var saasināt atbalsta saņēmēja potenciālo ietekmi tirgū un tādējādi arī šīs tirgus ietekmes iespējamās negatīvās sekas.

(18)  Ja tirgū ir spēcīgi pircēji, maz ticams, ka atbalsta saņēmējs viņiem var paaugstināt cenas.

(19)  Šajā kontekstā tirgus darbība būs “nepietiekama”, ja tirgus vidējais gada izaugsmes rādītājs atsauces gadā nepārsniegs EEZ IKP izaugsmes rādītāju.

(20)  Konkrētāk, papildu pasākumi vai augstāks dzīves līmenis atbalstāmajā reģionā var palielināt pieprasījumu pēc produktiem un pakalpojumiem, kuru izcelsme ir citās EEZ daļās.

(21)  Īpaši, ja tie darbojas reģiona vietējos tirgos.

(22)  Kad atbalsts tiek piešķirts, pamatojoties uz esošo reģionālo atbalsta shēmu, ir tomēr jāievēro, ka EBTA valsts saglabā iespēju piešķirt tāda apjoma atbalstu, kas atbilst tam maksimāli pieļaujamam apmēram, kādu ieguldījums, kura attiecināmie izdevumi ir EUR 100 miljoni, var saņemt saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem.

---

Labojumi

| 2.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 206/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 206/23

---

Labojums Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 (2005. gada 20. septembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 277, 2005. gada 21. oktobris
  )

1. lappusē 2. apsvērumā:

tekstu:

| “(2) | Saskaņā ar Līgumu kopējās lauksaimniecības politikas un tās piemērošanas īpašo metožu izstrādāšanā ņem vērā lauksaimnieciskās aktivitātes īpašo raksturu, kas izriet no lauksaimniecības sociālās struktūras un no strukturālajām un dabiskajām atšķirībām starp dažādiem lauku apvidiem.” |
| --- | --- |

“(2)

Saskaņā ar Līgumu kopējās lauksaimniecības politikas un tās piemērošanas īpašo metožu izstrādāšanā ņem vērā lauksaimnieciskās aktivitātes īpašo raksturu, kas izriet no lauksaimniecības sociālās struktūras un no strukturālajām un dabiskajām atšķirībām starp dažādiem lauku apvidiem.”

lasīt šādi:

| “(2) | Saskaņā ar Līgumu kopējās lauksaimniecības politikas un tās piemērošanas īpašo metožu izstrādāšanā ņem vērā lauksaimnieciskās aktivitātes īpašo raksturu, kas izriet no lauksaimniecības sociālās struktūras un no strukturālajām un dabiskajām atšķirībām starp dažādiem lauksaimniecības reģioniem.” |
| --- | --- |

“(2)

Saskaņā ar Līgumu kopējās lauksaimniecības politikas un tās piemērošanas īpašo metožu izstrādāšanā ņem vērā lauksaimnieciskās aktivitātes īpašo raksturu, kas izriet no lauksaimniecības sociālās struktūras un no strukturālajām un dabiskajām atšķirībām starp dažādiem lauksaimniecības reģioniem.”

17. lappusē 28. panta 1. punkta c) apakšpunktā:

tekstu:

“..., atbalstu var piešķirt tikai tām investīcijām, ko veic mikrouzņēmumi, kā minēts 2. punktā, lai sasniegtu atbilstību nesen ieviestam Kopienas standartam.”

lasīt šādi:

“..., atbalstu var piešķirt tikai tām investīcijām, ko veic mikrouzņēmumi, kā minēts 3. punktā, lai sasniegtu atbilstību nesen ieviestam Kopienas standartam.”

---

| 2.8.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 206/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 206/24

---

Labojums Politikas un drošības komitejas Lēmumā ES RPM Rafa/1/2012 (2012. gada 3. jūlijs) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) vadītāja iecelšanu amatā

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 186, 2012. gada 14. jūlijs
  )

Uz vāka un 30. lappusē, lēmuma numurā:

tekstu:

“(2012/3823/ES)”

lasīt šādi:

“(2012/382/KĀDP)”.

---