# Az Európai Unió L 203/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.203.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 203 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. július 31. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.203.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 203

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. július 31.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 692/2012/EU rendelete (2012. július 24.) a 43/2012/EU és a 44/2012/EU rendeletnek az atlanti ördögrája védelme és egyes halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | A Tanács 693/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 25.) a (91/2009/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára történő kiterjesztéséről szóló) 723/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról, valamint egy malajziai exportőr számára az ezen intézkedések alóli mentesség megadásáról és a tőle származó behozatalra vonatkozó nyilvántartásba-vételi kötelezettség megszüntetéséről | 23 |
| | * | A Tanács 694/2012/EU rendelete (2012. július 27.) a Vizcayai-öböl tekintetében a szardellahalászati lehetőségeknek a 2012–2013-as halászati idényre történő meghatározásáról | 26 |
| | * | A Bizottság 695/2012/EU rendelete (2012. július 24.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIIa és VIIIb övezetben folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról | 28 |
| | * | A Bizottság 696/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 25.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 30 |
| | * | A Bizottság 697/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 25.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 32 |
| | * | A Bizottság 698/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 25.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 34 |
| | * | A Bizottság 699/2012/EU rendelete (2012. július 30.) az Oroszországból és Törökországból származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények és -illesztékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 37 |
| | * | A Bizottság 700/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 30.) az egyes állományok tekintetében 2012-ben rendelkezésre álló halászati kvótáknak a korábbi években történt túlhalászás miatti csökkentéséről | 52 |
| | * | A Bizottság 701/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 30.) az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló 543/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról | 60 |
| | | A Bizottság 702/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 30.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 64 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/449/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. július 27.) a 2003/467/EK határozatnak Lettország enzootikus szarvasmarha-leukosistól hivatalosan mentes tagállammá nyilvánítása tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2012) 5185. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 66 |
| | | 2012/450/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. július 27.) a 2009/821/EK határozatnak az állat-egészségügyi határállomások listája tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2012) 5187. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 68 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 692/2012/EU rendelete (2012. július 24.) a 43/2012/EU és a 44/2012/EU rendeletnek az atlanti ördögrája védelme és egyes halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról

1

*

A Tanács 693/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 25.) a (91/2009/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára történő kiterjesztéséről szóló) 723/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról, valamint egy malajziai exportőr számára az ezen intézkedések alóli mentesség megadásáról és a tőle származó behozatalra vonatkozó nyilvántartásba-vételi kötelezettség megszüntetéséről

23

*

A Tanács 694/2012/EU rendelete (2012. július 27.) a Vizcayai-öböl tekintetében a szardellahalászati lehetőségeknek a 2012–2013-as halászati idényre történő meghatározásáról

26

*

A Bizottság 695/2012/EU rendelete (2012. július 24.) a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIIa és VIIIb övezetben folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról

28

*

A Bizottság 696/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 25.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

30

*

A Bizottság 697/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 25.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

32

*

A Bizottság 698/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 25.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

34

*

A Bizottság 699/2012/EU rendelete (2012. július 30.) az Oroszországból és Törökországból származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények és -illesztékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

37

*

A Bizottság 700/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 30.) az egyes állományok tekintetében 2012-ben rendelkezésre álló halászati kvótáknak a korábbi években történt túlhalászás miatti csökkentéséről

52

*

A Bizottság 701/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 30.) az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló 543/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról

60

A Bizottság 702/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 30.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

64

HATÁROZATOK

2012/449/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. július 27.) a 2003/467/EK határozatnak Lettország enzootikus szarvasmarha-leukosistól hivatalosan mentes tagállammá nyilvánítása tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2012) 5185. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 5185. számú dokumentummal történt)

1

66

2012/450/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. július 27.) a 2009/821/EK határozatnak az állat-egészségügyi határállomások listája tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2012) 5187. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2012) 5187. számú dokumentummal történt)

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 31.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/1

---

A TANÁCS 692/2012/EU RENDELETE

(2012. július 24.)

a 43/2012/EU és a 44/2012/EU rendeletnek az atlanti ördögrája védelme és egyes halászati lehetőségek tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács a 43/2012/EU rendeletben (1) és a 44/2012/EU rendeletben (2) meghatározta a 2012. évre az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 43/2012/EU rendeletben (1) és a 44/2012/EU rendeletben (2) meghatározta a 2012. évre az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket.

| (2) | A vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény szerződő feleinek 2011. november 20–25-én Bergenben megtartott 10. konferenciáján (COP10) az atlanti ördögráját (Manta birostris) felvették a védett fajok azon jegyzékeibe, amelyek az egyezmény I. és II. függelékében szerepelnek. Ezért rendelkezni kell az atlanti ördögrája védelméről a bármely vízterületen halászó uniós hajók és az uniós vizeken halászó nem uniós hajók tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

A vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény szerződő feleinek 2011. november 20–25-én Bergenben megtartott 10. konferenciáján (COP10) az atlanti ördögráját (Manta birostris) felvették a védett fajok azon jegyzékeibe, amelyek az egyezmény I. és II. függelékében szerepelnek. Ezért rendelkezni kell az atlanti ördögrája védelméről a bármely vízterületen halászó uniós hajók és az uniós vizeken halászó nem uniós hajók tekintetében.

| (3) | A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottsághoz (a továbbiakban: a halászati bizottság) az a kérés érkezett, hogy a különböző állományok tekintetében teljes körűen dokumentált halászati kvótákra vonatkozóan vizsgálatokat végezhessenek a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) VII övezetében annak meghatározása érdekében, hogy a fogási kvóták milyen hatást gyakorolnak az állománypusztulásra, a visszadobásokra és a szelektív halászati gyakorlatokra a vegyes halászatokban. A vizsgálatokban egyrészt a sima lepényhal, az ördöghalfélék, a rombuszhalak és a szürke tőkehal állományai vennének részt, amelyek tekintetében további 1 %-os kvóta állna rendelkezésre, másrészt a foltos tőkehal állományai, amelyek esetében a további 5 %-os kvóta lenne biztosított. A halászati bizottság a Bizottság kérésére adott válaszában támogatását fejezte ki e vizsgálatokkal kapcsolatban, és azokat fontos lépésnek tartja a kvótagazdálkodási rendszerre vonatkozó megközelítés fejlesztésében. A halászati bizottság azt is megjegyzi, hogy nagyon alacsony a kockázata annak, hogy a szóban forgó vizsgálatok nyomán növekedne az érintett állományok általános állománypusztulása. Következésképpen helyénvaló módosítani a vonatkozó teljes kifogható mennyiséget tartalmazó bejegyzéseket, hogy az értékelt vizsgálatokban részt vevő tagállamok számára rendelkezésre álljanak ezek a további kvóták. |
| --- | --- |

(3)

A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottsághoz (a továbbiakban: a halászati bizottság) az a kérés érkezett, hogy a különböző állományok tekintetében teljes körűen dokumentált halászati kvótákra vonatkozóan vizsgálatokat végezhessenek a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) VII övezetében annak meghatározása érdekében, hogy a fogási kvóták milyen hatást gyakorolnak az állománypusztulásra, a visszadobásokra és a szelektív halászati gyakorlatokra a vegyes halászatokban. A vizsgálatokban egyrészt a sima lepényhal, az ördöghalfélék, a rombuszhalak és a szürke tőkehal állományai vennének részt, amelyek tekintetében további 1 %-os kvóta állna rendelkezésre, másrészt a foltos tőkehal állományai, amelyek esetében a további 5 %-os kvóta lenne biztosított. A halászati bizottság a Bizottság kérésére adott válaszában támogatását fejezte ki e vizsgálatokkal kapcsolatban, és azokat fontos lépésnek tartja a kvótagazdálkodási rendszerre vonatkozó megközelítés fejlesztésében. A halászati bizottság azt is megjegyzi, hogy nagyon alacsony a kockázata annak, hogy a szóban forgó vizsgálatok nyomán növekedne az érintett állományok általános állománypusztulása. Következésképpen helyénvaló módosítani a vonatkozó teljes kifogható mennyiséget tartalmazó bejegyzéseket, hogy az értékelt vizsgálatokban részt vevő tagállamok számára rendelkezésre álljanak ezek a további kvóták.

| (4) | A Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság a március 26. és 30. között az egyesült államokbeli Guamban megrendezett 8. éves ülésén azonnali hatállyal visszavonta azokat a rendelkezéseit, amelyek bizonyos nyílt tengeri területeknek a nagyszemű tonhal és a sárgaúszójú tonhal erszényes kerítőhálóval történő halászata előli elzárására vonatkoztak. Az említett területek lezárására irányuló rendelkezéseket az uniós jogban a 44/2012/EU rendelet 32. cikke hajtotta végre, melyet következésképpen hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(4)

A Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság a március 26. és 30. között az egyesült államokbeli Guamban megrendezett 8. éves ülésén azonnali hatállyal visszavonta azokat a rendelkezéseit, amelyek bizonyos nyílt tengeri területeknek a nagyszemű tonhal és a sárgaúszójú tonhal erszényes kerítőhálóval történő halászata előli elzárására vonatkoztak. Az említett területek lezárására irányuló rendelkezéseket az uniós jogban a 44/2012/EU rendelet 32. cikke hajtotta végre, melyet következésképpen hatályon kívül kell helyezni.

| (5) | Az Egyesült Királyság tájékoztatást nyújtott egy olyan halászhajócsoport tőkehalfogásairól, amely az Ír-tengerben fenékvonóhálóval csíkos fésűkagylóra halászott. Ezen tájékoztatás alapján a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság véleménye szerint megállapítható, hogy e hajócsoport tőkehalfogásai és -visszadobásai nem haladják meg a hajócsoport teljes fogásának 1,5 %-át. Tekintettel továbbá az említett tevékenységben részt vevő hajócsoport halászati tevékenységeinek nyomon követésére és ellenőrzésére létrehozott intézkedésekre, továbbá arra, hogy a szóban forgó hajócsoportnak az erőkifejtési rendszerbe való felvétele aránytalan adminisztratív terhet jelentene a tőkehalállományokra gyakorolt általános hatásához képest, az Ír-tengerben fenékvonóhálóval csíkos fésűkagylóra halászó hajócsoportot helyénvaló kizárni a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1342/2008/EK rendelet (3) III. fejezetében előírt erőkifejtési rendszer alkalmazásából. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Királyság tájékoztatást nyújtott egy olyan halászhajócsoport tőkehalfogásairól, amely az Ír-tengerben fenékvonóhálóval csíkos fésűkagylóra halászott. Ezen tájékoztatás alapján a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság véleménye szerint megállapítható, hogy e hajócsoport tőkehalfogásai és -visszadobásai nem haladják meg a hajócsoport teljes fogásának 1,5 %-át. Tekintettel továbbá az említett tevékenységben részt vevő hajócsoport halászati tevékenységeinek nyomon követésére és ellenőrzésére létrehozott intézkedésekre, továbbá arra, hogy a szóban forgó hajócsoportnak az erőkifejtési rendszerbe való felvétele aránytalan adminisztratív terhet jelentene a tőkehalállományokra gyakorolt általános hatásához képest, az Ír-tengerben fenékvonóhálóval csíkos fésűkagylóra halászó hajócsoportot helyénvaló kizárni a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1342/2008/EK rendelet (3) III. fejezetében előírt erőkifejtési rendszer alkalmazásából.

| (6) | A Kattegat tekintetében a közönséges tőkehalra vonatkozó teljes kifogható mennyiségnek azonosnak kell lennie az uniós kvótával. Ezért a 43/2012/EU rendeletben foglalt megfelelő számadatot ennek megfelelően ki kell igazítani. |
| --- | --- |

(6)

A Kattegat tekintetében a közönséges tőkehalra vonatkozó teljes kifogható mennyiségnek azonosnak kell lennie az uniós kvótával. Ezért a 43/2012/EU rendeletben foglalt megfelelő számadatot ennek megfelelően ki kell igazítani.

| (7) | Az Unió és az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet egyéb szerződő felei közötti kvótaátadások eredményeként 2012-ben további halászati lehetőségek váltak elérhetővé az Unió számára. Következésképp a 2012. évre a 44/2012/EU rendelet IC. mellékletét módosítani kell, hogy az magában foglalja az említett új halászati lehetőségeket. Ez a kiigazítás a 2012. évre vonatkozik és nem érinti a viszonylagos stabilitás elvét. |
| --- | --- |

(7)

Az Unió és az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet egyéb szerződő felei közötti kvótaátadások eredményeként 2012-ben további halászati lehetőségek váltak elérhetővé az Unió számára. Következésképp a 2012. évre a 44/2012/EU rendelet IC. mellékletét módosítani kell, hogy az magában foglalja az említett új halászati lehetőségeket. Ez a kiigazítás a 2012. évre vonatkozik és nem érinti a viszonylagos stabilitás elvét.

| (8) | A 43/2012/EU rendelet IIC. melléklete a La Manche csatorna nyugati részének nyelvhalállományaival való gazdálkodás keretében meghatározza az ICES VIIe övezetben tevékenységet folytató hajók halászati erőkifejtésének korlátait. Az Egyesült Királyság kérésére a Bizottság kikérte a halászati bizottság azzal kapcsolatos véleményét, hogy lehetséges lenne-e úgy módosítani a IIC. mellékletet, hogy a rögzített hálókkal halászó hajók tekintetében a szóban forgó melléklet 1.2. pontjában meghatározott mentességre ne a jelenlegi rögzített referenciaév, hanem egy gördülő referencia-időszak vonatkozzon. A halászati bizottság a válaszában kifejtette, hogy valóban célravezetőbb volna egy nem ennyire távoli referenciaév vagy egy, az utóbbi néhány éven alapuló gördülő referencia-időszak alkalmazása, és azt is megjegyezte, hogy véleménye szerint ez a változás csak elhanyagolható hatást gyakorolna a halászterületen eszközölt halászati erőkifejtés mértékére. |
| --- | --- |

(8)

A 43/2012/EU rendelet IIC. melléklete a La Manche csatorna nyugati részének nyelvhalállományaival való gazdálkodás keretében meghatározza az ICES VIIe övezetben tevékenységet folytató hajók halászati erőkifejtésének korlátait. Az Egyesült Királyság kérésére a Bizottság kikérte a halászati bizottság azzal kapcsolatos véleményét, hogy lehetséges lenne-e úgy módosítani a IIC. mellékletet, hogy a rögzített hálókkal halászó hajók tekintetében a szóban forgó melléklet 1.2. pontjában meghatározott mentességre ne a jelenlegi rögzített referenciaév, hanem egy gördülő referencia-időszak vonatkozzon. A halászati bizottság a válaszában kifejtette, hogy valóban célravezetőbb volna egy nem ennyire távoli referenciaév vagy egy, az utóbbi néhány éven alapuló gördülő referencia-időszak alkalmazása, és azt is megjegyezte, hogy véleménye szerint ez a változás csak elhanyagolható hatást gyakorolna a halászterületen eszközölt halászati erőkifejtés mértékére.

| (9) | Az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) 3NO terület tekintetében a fehér villás tőkehalra vonatkozó teljes kifogható mennyiség keretében a tagállamok között kiosztott kvóták összessége olyan uniós kvótát eredményez, amely egy tonnával meghaladja azt a mennyiséget, amelyet az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet által rögzített halászati lehetőségek megállapítanak. Ezért a 44/2012/EU rendeletben foglalt vonatkozó kvótakiosztást ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) 3NO terület tekintetében a fehér villás tőkehalra vonatkozó teljes kifogható mennyiség keretében a tagállamok között kiosztott kvóták összessége olyan uniós kvótát eredményez, amely egy tonnával meghaladja azt a mennyiséget, amelyet az illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet által rögzített halászati lehetőségek megállapítanak. Ezért a 44/2012/EU rendeletben foglalt vonatkozó kvótakiosztást ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az Unió, Izland és a Feröer szigetek között a 2012. évi halászati lehetőségekről folytatott konzultációk nem jártak eredménnyel. Ezért az említett egyeztetések céljára fenntartott halászati lehetőségek kioszthatók a tagállamok között. Ezenkívül a parti államok között az Atlanti-óceán északkeleti részén folytatott makrélagazdálkodás tárgyában Reykjavíkban megtartott, 2012. február 17-ig tartó konzultációk is eredménytelenül zárultak. Ezt követően az Unió és Norvégia – a közöttük létrejött kétoldalú megállapodásoknak megfelelően – megállapodott abban, hogy rögzítik a 2012-re vonatkozó makrélahalászati lehetőségeiket. Következésképpen a 44/2012/EU rendelet 1. cikkét, valamint a rendelet IA. és IB. mellékletében szereplő releváns teljes kifogható mennyiségeket módosítani kell a ki nem osztott kvóták oly módon történő kiosztása céljából, hogy az tükrözze a makrélakvótáknak az északnyugat-atlanti területre jellemző hagyományos kiosztását. |
| --- | --- |

(10)

Az Unió, Izland és a Feröer szigetek között a 2012. évi halászati lehetőségekről folytatott konzultációk nem jártak eredménnyel. Ezért az említett egyeztetések céljára fenntartott halászati lehetőségek kioszthatók a tagállamok között. Ezenkívül a parti államok között az Atlanti-óceán északkeleti részén folytatott makrélagazdálkodás tárgyában Reykjavíkban megtartott, 2012. február 17-ig tartó konzultációk is eredménytelenül zárultak. Ezt követően az Unió és Norvégia – a közöttük létrejött kétoldalú megállapodásoknak megfelelően – megállapodott abban, hogy rögzítik a 2012-re vonatkozó makrélahalászati lehetőségeiket. Következésképpen a 44/2012/EU rendelet 1. cikkét, valamint a rendelet IA. és IB. mellékletében szereplő releváns teljes kifogható mennyiségeket módosítani kell a ki nem osztott kvóták oly módon történő kiosztása céljából, hogy az tükrözze a makrélakvótáknak az északnyugat-atlanti területre jellemző hagyományos kiosztását.

| (11) | Az ICES és a halászati bizottság szakvéleménye alapján az ICES IIa és IIIa övezet, valamint az ICES IV alterület uniós vizei tekintetében jelentős mértékben csökkenteni kell a homoki angolnára vonatkozó teljes kifogható mennyiséget. E szakvélemény alapján az Unió és Norvégia a 2012. március 9-én befejeződött konzultáció során megállapodott a Norvégiának átadandó homokiangolna-kvóta csökkentésében. A 44/2012/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

Az ICES és a halászati bizottság szakvéleménye alapján az ICES IIa és IIIa övezet, valamint az ICES IV alterület uniós vizei tekintetében jelentős mértékben csökkenteni kell a homoki angolnára vonatkozó teljes kifogható mennyiséget. E szakvélemény alapján az Unió és Norvégia a 2012. március 9-én befejeződött konzultáció során megállapodott a Norvégiának átadandó homokiangolna-kvóta csökkentésében. A 44/2012/EU rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Egy, a Csendes-óceán déli részén illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet létrehozására irányuló, 2007 májusában megtartott harmadik nemzetközi találkozó során a résztvevők ideiglenes intézkedéseket, köztük halászati lehetőségeket fogadtak el a szóban forgó területen nyílt vízen és a tengerfenéken folytatott halászati tevékenységek ezen regionális halászati gazdálkodási szervezet létrehozásáig történő szabályozására. Az említett ideiglenes intézkedéseket felülvizsgálták a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet bizottságának második, 2011 januárjában tartott előkészítő konferenciáján, majd ugyanezen bizottság harmadik, 2012. január 30. és február 3. között megtartott előkészítő konferenciáján is. Az ideiglenes intézkedések önkéntes jellegűek, és a nemzetközi jog értelmében jogilag nem kötelező erejűek. Mindazonáltal – a nemzetközi tengerjogban az együttműködés és az állományvédelem tekintetében rögzített kötelezettségekkel összhangban – ezeket az intézkedéseket helyénvaló az uniós jogban is végrehajtani egy átfogó uniós kvóta megállapítása és a kvóta érintett tagállamok közötti kiosztása révén. |
| --- | --- |

(12)

Egy, a Csendes-óceán déli részén illetékes regionális halászati gazdálkodási szervezet létrehozására irányuló, 2007 májusában megtartott harmadik nemzetközi találkozó során a résztvevők ideiglenes intézkedéseket, köztük halászati lehetőségeket fogadtak el a szóban forgó területen nyílt vízen és a tengerfenéken folytatott halászati tevékenységek ezen regionális halászati gazdálkodási szervezet létrehozásáig történő szabályozására. Az említett ideiglenes intézkedéseket felülvizsgálták a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet bizottságának második, 2011 januárjában tartott előkészítő konferenciáján, majd ugyanezen bizottság harmadik, 2012. január 30. és február 3. között megtartott előkészítő konferenciáján is. Az ideiglenes intézkedések önkéntes jellegűek, és a nemzetközi jog értelmében jogilag nem kötelező erejűek. Mindazonáltal – a nemzetközi tengerjogban az együttműködés és az állományvédelem tekintetében rögzített kötelezettségekkel összhangban – ezeket az intézkedéseket helyénvaló az uniós jogban is végrehajtani egy átfogó uniós kvóta megállapítása és a kvóta érintett tagállamok közötti kiosztása révén.

| (13) | A 43/2012/EU rendelet és a 44/2012/EU rendelet általánosságban 2012. január 1-jétől alkalmazandó. Ezért ezt a rendeletet is ugyanezen naptól kell alkalmazni. E visszamenőleges hatályú alkalmazás nem sérti a jogbiztonság és a jogszerű elvárások védelmének elvét, mivel az érintett halászati lehetőségeket még nem merítették ki. Mindazonáltal elő kell írni, hogy az atlanti ördögrájára vonatkozó új rendelkezések csak attól a naptól legyenek hatályosak, amikor a vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény vonatkozó függelékeinek módosításai az egyezmény XI. cikke (5) bekezdésével összhangban hatályba lépnek. Hasonlóképpen, a 44/2012/EU rendelet 32. cikkének hatályon kívül helyezésére vonatkozó rendelkezést 2012. március 31-től kell alkalmazni, összhangban a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság által az idevágó rendelkezések hatálybalépése tekintetében meghatározott időponttal. Mivel bizonyos fogási korlátozások módosításai befolyásolják az érintett flották gazdasági tevékenységeit és az uniós hajók által a halászati idény vonatkozásában készített terveket, ennek a rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(13)

A 43/2012/EU rendelet és a 44/2012/EU rendelet általánosságban 2012. január 1-jétől alkalmazandó. Ezért ezt a rendeletet is ugyanezen naptól kell alkalmazni. E visszamenőleges hatályú alkalmazás nem sérti a jogbiztonság és a jogszerű elvárások védelmének elvét, mivel az érintett halászati lehetőségeket még nem merítették ki. Mindazonáltal elő kell írni, hogy az atlanti ördögrájára vonatkozó új rendelkezések csak attól a naptól legyenek hatályosak, amikor a vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezmény vonatkozó függelékeinek módosításai az egyezmény XI. cikke (5) bekezdésével összhangban hatályba lépnek. Hasonlóképpen, a 44/2012/EU rendelet 32. cikkének hatályon kívül helyezésére vonatkozó rendelkezést 2012. március 31-től kell alkalmazni, összhangban a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság által az idevágó rendelkezések hatálybalépése tekintetében meghatározott időponttal. Mivel bizonyos fogási korlátozások módosításai befolyásolják az érintett flották gazdasági tevékenységeit és az uniós hajók által a halászati idény vonatkozásában készített terveket, ennek a rendeletnek a kihirdetését követően azonnal hatályba kell lépnie.

| (14) | A 44/2012/EU rendelet elfogadásakor az Indiai-óceáni Tonhalbizottság létrehozásáról szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen kardhal és germon halászatára jogosult uniós hajók maximális száma még nem foglalta magában a Franciaország lobogója alatt közlekedő és Réunionban lajstromozott 15 halászhajót. Az Unió vonatkozásában az említett mellékletben meghatározott teljes kifogható mennyiséget ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(14)

A 44/2012/EU rendelet elfogadásakor az Indiai-óceáni Tonhalbizottság létrehozásáról szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen kardhal és germon halászatára jogosult uniós hajók maximális száma még nem foglalta magában a Franciaország lobogója alatt közlekedő és Réunionban lajstromozott 15 halászhajót. Az Unió vonatkozásában az említett mellékletben meghatározott teljes kifogható mennyiséget ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 43/2012/EU rendelet módosítása

A 43/2012/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | a 12. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „g) | atlanti ördögrája (Manta birostris) minden vízterületen.”; |
| --- | --- | --- |

1.

a 12. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„g)

atlanti ördögrája (Manta birostris) minden vízterületen.”;

| 2. | a szöveg a 13. cikket követően a következő cikkel egészül ki:
  „13a. cikk
  A 754/2009/EK rendelet módosítása
  A 754/2009/EK rendelet 1. cikke a következő ponttal egészül ki:






  »i) | az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő, az Egyesült Királyság 2012. március 16-i kérelmében azonosított hajócsoport, amely az Ír-tengerben (ICES VIIa övezet) a Man-sziget körüli vizeken csíkos fésűkagyló (Aequipecten opercularis) halászatában vesz részt 80–100 mm-es szembőségű különleges feszítőlapos vonóhálóval, melyet úgy alakítottak ki, hogy alkalmas legyen a halfogások szelektálására (a hálónyílás felső és alsó kerete közötti távolság 2 láb, rövid kengyel vagy annak teljes hiánya, kicsiny hálónyílás).«”; |
| --- | --- | --- |

2.

a szöveg a 13. cikket követően a következő cikkel egészül ki:

„13a. cikk

A 754/2009/EK rendelet módosítása

A 754/2009/EK rendelet 1. cikke a következő ponttal egészül ki:

»i)

az Egyesült Királyság lobogója alatt közlekedő, az Egyesült Királyság 2012. március 16-i kérelmében azonosított hajócsoport, amely az Ír-tengerben (ICES VIIa övezet) a Man-sziget körüli vizeken csíkos fésűkagyló (Aequipecten opercularis) halászatában vesz részt 80–100 mm-es szembőségű különleges feszítőlapos vonóhálóval, melyet úgy alakítottak ki, hogy alkalmas legyen a halfogások szelektálására (a hálónyílás felső és alsó kerete közötti távolság 2 láb, rövid kengyel vagy annak teljes hiánya, kicsiny hálónyílás).«”;

| 3. | az I. melléklet az e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

3.

az I. melléklet az e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A 44/2012/EU rendelet módosítása

A 44/2012/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | az 1. cikk (3) és (4) bekezdését el kell hagyni; |
| --- | --- |

1.

az 1. cikk (3) és (4) bekezdését el kell hagyni;

| 2. | a 13. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „g) | atlanti ördögrája (Manta birostris) minden vízterületen.”; |
| --- | --- | --- |

2.

a 13. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„g)

atlanti ördögrája (Manta birostris) minden vízterületen.”;

| 3. | a 32. cikket el kell hagyni; |
| --- | --- |

3.

a 32. cikket el kell hagyni;

| 4. | a 37. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „g) | atlanti ördögrája (Manta birostris) minden vízterületen.”; |
| --- | --- | --- |

4.

a 37. cikk (1) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„g)

atlanti ördögrája (Manta birostris) minden vízterületen.”;

| 5. | az I., az IA., az IB., az IC., az IJ. és a VI. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

5.

az I., az IA., az IB., az IC., az IJ. és a VI. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.

E cikk második albekezdésétől eltérően, az 1. cikk 1. pontját, a 2. cikk 2. és 4. pontját, az I. melléklet 1. pontját és a II. melléklet 1. pontját 2012. február 23-tól, a 2. cikk 3. pontját pedig 2012. március 31-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  HL L 25., 2012.1.27., 1. o.

1

(2)  HL L 25., 2012.1.27., 55. o.

2

(3)  HL L 348., 2008.12.24., 20. o.

3

---

I. MELLÉKLET

A. RÉSZ

A 43/2012/EU rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. rész a következőképpen módosul:






  a) | az első (a fajok latin nevének és közönséges nevének megfeleléseit tartalmazó) táblázat a Mallotus villosus fajra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:







  „Manta birostris | RMB | atlanti ördögrája”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Az A. rész a következőképpen módosul:

a)

az első (a fajok latin nevének és közönséges nevének megfeleléseit tartalmazó) táblázat a Mallotus villosus fajra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Manta birostris

RMB

atlanti ördögrája”;

| b) | a második (a fajok közönséges nevének és latin nevének megfeleléseit tartalmazó) táblázat az aranylazac fajra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:







  „atlanti ördögrája | RMB | Manta birostris”. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a második (a fajok közönséges nevének és latin nevének megfeleléseit tartalmazó) táblázat az aranylazac fajra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„atlanti ördögrája

RMB

Manta birostris”.

| 2. | A B. részben:






  a) | a Kattegat tekintetében a közönséges tőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Közönséges tőkehal

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A B. részben:

a)

a Kattegat tekintetében a közönséges tőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

| Övezet | : | Kattegat
  (COD/03AS.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Kattegat

(COD/03AS.)

Dánia

82 (1)

Analitikai TAC

Németország

2 (1)

Svédország

49 (1)

Európai Unió

133 (1)

TAC

133 (1)

| b) | a VII övezet tekintetében a rombuszhalakra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Rombuszhalak

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a VII övezet tekintetében a rombuszhalakra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Rombuszhalak

Lepidorhombus spp.

| Övezet | : | VII
  (LEZ/07.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

VII

(LEZ/07.)

Belgium

470 (2)

Analitikai TAC

E rendelet 11. cikke alkalmazandó.

Spanyolország

5 216 (2)

Franciaország

6 329 (2)

Írország

2 878 (2)

Egyesült Királyság

2 492 (2)

Európai Unió

17 385

TAC

17 385

| c) | a VII övezet tekintetében az ördöghalfélékre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Ördöghalfélék

  Lophiidae |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a VII övezet tekintetében az ördöghalfélékre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Ördöghalfélék

Lophiidae

| Övezet | : | VII
  (ANF/07.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

VII

(ANF/07.)

Belgium

2 835 (3)
   (4)

Analitikai TAC

E rendelet 11. cikke alkalmazandó.

Németország

316 (3)
   (4)

Spanyolország

1 126 (3)
   (4)

Franciaország

18 191 (3)
   (4)

Írország

2 325 (3)
   (4)

Hollandia

367 (3)
   (4)

Egyesült Királyság

5 517 (3)
   (4)

Európai Unió

30 677 (3)

TAC

30 677 (3)

| d) | a VIIb–k, VIII, IX és X övezet, valamint a CECAF 34.1.1 terület uniós vizei tekintetében a foltos tőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Foltos tőkehal

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- | --- |

d)

a VIIb–k, VIII, IX és X övezet, valamint a CECAF 34.1.1 terület uniós vizei tekintetében a foltos tőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Foltos tőkehal

Melanogrammus aeglefinus

| Övezet | : | VIIb–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 terület uniós vizei
  (HAD/7X7A34) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

VIIb–k, VIII, IX és X; a CECAF 34.1.1 terület uniós vizei

(HAD/7X7A34)

Belgium

185 (5)

Analitikai TAC

E rendelet 11. cikke alkalmazandó.

Franciaország

11 096 (5)

Írország

3 699 (5)

Egyesült Királyság

1 665 (5)

Európai Unió

16 645

TAC

16 645

| e) | a VI és VII övezet, az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei, valamint a XII és XIV övezet nemzetközi vizei tekintetében a szürke tőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Szürke tőkehal

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- | --- |

e)

a VI és VII övezet, az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei, valamint a XII és XIV övezet nemzetközi vizei tekintetében a szürke tőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Szürke tőkehal

Merluccius merluccius

| Övezet | : | VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei
  (HKE/571214) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

VI és VII; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

(HKE/571214)

Belgium

284 (6)
   (8)

Analitikai TAC

E rendelet 11. cikke alkalmazandó.

Spanyolország

9 109 (8)

Franciaország

14 067 (6)
   (8)

Írország

1 704 (8)

Hollandia

183 (6)
   (8)

Egyesült Királyság

5 553 (6)
   (8)

Európai Unió

30 900

TAC

30 900 (7)

Különleges feltétel:

A fent említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetekben:

| | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Belgium | 37 |
| Spanyolország | 1 469 |
| Franciaország | 1 469 |
| Írország | 184 |
| Hollandia | 18 |
| Egyesült Királyság | 827 |
| Európai Unió | 4 004”; |

VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe

(HKE/*8ABDE)

Belgium

37

Spanyolország

1 469

Franciaország

1 469

Írország

184

Hollandia

18

Egyesült Királyság

827

Európai Unió

4 004”;

| f) | a VIId és VIIe övezet tekintetében a sima lepényhalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Sima lepényhal

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- | --- |

f)

a VIId és VIIe övezet tekintetében a sima lepényhalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Sima lepényhal

Pleuronectes platessa

| Övezet | : | VIId és VIIe
  (PLE/7DE.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

VIId és VIIe

(PLE/7DE.)

Belgium

828 (9)

Analitikai TAC

Franciaország

2 761 (9)

Egyesült Királyság

1 473 (9)

Európai Unió

5 062

TAC

5 062

B. RÉSZ

| 1. | A 43/2012/EU rendelet IIA. mellékletének 1. függelékében a c) táblázatban az Egyesült Királyságra vonatkozó oszlop helyébe a következő oszlop lép:
  „UK
  339 592
  1 086 399
  0
  0
  111 693
  5 970
  158
  70 614”. |
| --- | --- |

1.

A 43/2012/EU rendelet IIA. mellékletének 1. függelékében a c) táblázatban az Egyesült Királyságra vonatkozó oszlop helyébe a következő oszlop lép:

„UK

339 592

1 086 399

0

0

111 693

5 970

158

70 614”.

| 2. | A 43/2012/EU rendelet IIC. mellékletében az 1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „1.2. | Azok a 120 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű rögzített hálókkal halászó hajók, amelyek az előző három évben a halászati naplójukban rögzített adatok alapján – élőtömegben kifejezve – kevesebb mint 300 kg nyelvhalat fogtak évente, mentesülnek az e melléklet alkalmazása alól, amennyiben:






  a) | a 2012-es gazdálkodási időszakban – élőtömegben kifejezve – kevesebb mint 300 kg nyelvhalat fognak; és |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 43/2012/EU rendelet IIC. mellékletében az 1.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.2.

Azok a 120 mm-es vagy annál nagyobb szembőségű rögzített hálókkal halászó hajók, amelyek az előző három évben a halászati naplójukban rögzített adatok alapján – élőtömegben kifejezve – kevesebb mint 300 kg nyelvhalat fogtak évente, mentesülnek az e melléklet alkalmazása alól, amennyiben:

a)

a 2012-es gazdálkodási időszakban – élőtömegben kifejezve – kevesebb mint 300 kg nyelvhalat fognak; és

| b) | a tengeren nem végeznek átrakást más hajókra; valamint |
| --- | --- |

b)

a tengeren nem végeznek átrakást más hajókra; valamint

| c) | valamennyi érintett tagállam 2012. július 31-ig, illetve 2013. január 31-ig jelentést készít a Bizottság számára e hajók előző három évi, nyelvhalra vonatkozó fogási adatairól és a 2012. évi nyelvhalfogásáról. |
| --- | --- |

c)

valamennyi érintett tagállam 2012. július 31-ig, illetve 2013. január 31-ig jelentést készít a Bizottság számára e hajók előző három évi, nyelvhalra vonatkozó fogási adatairól és a 2012. évi nyelvhalfogásáról.

Amennyiben egy hajó az említett feltételek valamelyikét nem teljesíti, azonnali hatállyal elveszíti mentességét e melléklet alkalmazása alól.”.

---

(1)  Kizárólag a járulékos halfogásokra. A halfaj célzott halászata nem engedélyezett.”;

(2)  E kvótán túlmenően a tagállamok a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára további kvótát oszthatnak ki az adott tagállamnak kiosztott kvóta további 1 %-áig, az e rendelet 7. cikkében megállapított feltételeknek megfelelően”;

(3)  Különleges feltétel: ennek legfeljebb 5 %-a halászható a VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezetben (ANF/*8ABDE).

(4)  E kvótán túlmenően a tagállamok a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára további kvótát oszthatnak ki az adott tagállamnak kiosztott kvóta további 1 %-áig, az e rendelet 7. cikkében megállapított feltételeknek megfelelően”;

(5)  E kvótán túlmenően a tagállamok a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára további kvótát oszthatnak ki az adott tagállamnak kiosztott kvóta további 5 %-áig, az e rendelet 7. cikkében megállapított feltételeknek megfelelően”;

(6)  Ez a kvóta átvihető a IIa és IV övezet uniós vizeire. Mindazonáltal az átvitelről előzetesen értesíteni kell a Bizottságot.

(7)  A szürke tőkehal északi állományára vonatkozó, összesen 55 105 tonna teljes kifogható mennyiségen belül.

(8)  E kvótán túlmenően a tagállamok a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára további kvótát oszthatnak ki az adott tagállamnak kiosztott kvóta további 1 %-áig, az e rendelet 7. cikkében megállapított feltételeknek megfelelően.

Különleges feltétel:

A fent említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetekben:

| | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Belgium | 37 |
| Spanyolország | 1 469 |
| Franciaország | 1 469 |
| Írország | 184 |
| Hollandia | 18 |
| Egyesült Királyság | 827 |
| Európai Unió | 4 004”; |

VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe

(HKE/*8ABDE)

Belgium

37

Spanyolország

1 469

Franciaország

1 469

Írország

184

Hollandia

18

Egyesült Királyság

827

Európai Unió

4 004”;

(9)  E kvótán túlmenően a tagállamok a teljes körűen dokumentált halászatra vonatkozó próbákban részt vevő hajók számára további kvótát oszthatnak ki az adott tagállamnak kiosztott kvóta további 1 %-áig, az e rendelet 7. cikkében megállapított feltételeknek megfelelően.”.

---

II. MELLÉKLET

A 44/2012/EU rendelet I., IA., IB., IC., IJ. és VI. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az első (a fajok latin nevének és közönséges nevének megfeleléseit tartalmazó) táblázat a Mallotus villosus fajra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:







  „Manta birostris | RMB | atlanti ördögrája”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az első (a fajok latin nevének és közönséges nevének megfeleléseit tartalmazó) táblázat a Mallotus villosus fajra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Manta birostris

RMB

atlanti ördögrája”;

| b) | a második (a fajok közönséges nevének és latin nevének megfeleléseit tartalmazó) táblázat az aranylazac fajra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:







  „atlanti ördögrája | RMB | Manta birostris”. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a második (a fajok közönséges nevének és latin nevének megfeleléseit tartalmazó) táblázat az aranylazac fajra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„atlanti ördögrája

RMB

Manta birostris”.

| 2. | Az IA. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a IIa, IIIa és IV övezet uniós vizei tekintetében a homoki angolnákra és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Homoki angolnák és a kapcsolódó járulékos fogások

  Ammodytes spp. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Az IA. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a IIa, IIIa és IV övezet uniós vizei tekintetében a homoki angolnákra és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Homoki angolnák és a kapcsolódó járulékos fogások

Ammodytes spp.

| Övezet | : | A IIa, IIIa és IV övezet uniós vizei (1)

  (SAN/2A3A4.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

A IIa, IIIa és IV övezet uniós vizei (1)

(SAN/2A3A4.)

Dánia

34 072 (2)

Analitikai TAC

Egyesült Királyság

745 (2)

Németország

52 (2)

Svédország

1 251 (2)

Európai Unió

36 120

Norvégia

2 300

TAC

38 420

Különleges feltétel:

A fent említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő homokiangolna-gazdálkodási területeken, a IIB. mellékletben meghatározottak szerint:

| Övezet | : | a homokiangolna-gazdálkodási területek uniós vizei () |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

a homokiangolna-gazdálkodási területek uniós vizei ()

1

2

3

4

5

6

7

(SAN/*234_1)

(SAN/*234_2)

(SAN/*234_3)

(SAN/*234_4)

(SAN/*234_5)

(SAN/*234_6)

(SAN/*234_7)

Dánia

19 526

4 717

4 717

4 717

0

395

0

Egyesült Királyság

427

103

103

103

0

9

0

Németország

30

7

7

7

0

1

0

Svédország

717

173

173

173

0

15

0

Európai Unió

20 700

5 000

5 000

5 000

0

420

0

Norvégia

2 300

0

0

0

0

0

0

Összesen

23 000

5 000

5 000

5 000

0

420

0

()  E rendelet 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban felülvizsgálható.”

| b) | az Vb, VIb és VIaN övezet uniós és nemzetközi vizei tekintetében a heringre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Hering

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- | --- |

b)

az Vb, VIb és VIaN övezet uniós és nemzetközi vizei tekintetében a heringre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Hering

Clupea harengus

| Övezet | : | Az Vb, VIb és VIaN (4) övezet uniós és nemzetközi vizei
  (HER/5B6ANB) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Az Vb, VIb és VIaN (4) övezet uniós és nemzetközi vizei

(HER/5B6ANB)

Németország

2 560

Analitikai TAC

Franciaország

484

Írország

3 459

Hollandia

2 560

Egyesült Királyság

13 837

Európai Unió

22 900

TAC

22 900

| c) | az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei tekintetében a kék puhatőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Kék puhatőkehal

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

c)

az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei tekintetében a kék puhatőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Kék puhatőkehal

Micromesistius poutassou

| Övezet | : | Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

(WHB/1X14)

Dánia

10 370 (5)

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

E rendelet 7. cikke alkalmazandó.

Németország

4 032 (5)

Spanyolország

8 791 (5)
   (6)

Franciaország

7 217 (5)

Írország

8 030 (5)

Hollandia

12 645 (5)

Portugália

817 (5)
   (6)

Svédország

2 565 (5)

Egyesült Királyság

13 454 (5)

Európai Unió

67 921 (5)

Norvégia

30 000

TAC

391 000

| d) | az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei tekintetében a kék menyhalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Kék menyhal

  Molva dypterygia |
| --- | --- | --- | --- |

d)

az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei tekintetében a kék menyhalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Kék menyhal

Molva dypterygia

| Övezet | : | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei
  (BLI/5B67-) (9) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

(BLI/5B67-) (9)

Németország

20

Analitikai TAC

E rendelet 12. cikke alkalmazandó.

Észtország

3

Spanyolország

62

Franciaország

1 423

Írország

5

Litvánia

1

Lengyelország

1

Egyesült Királyság

362

Egyéb

5 (7)

Európai Unió

1 882

Norvégia

150 (8)

TAC

2 032

| e) | a VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei tekintetében az északi menyhalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Északi menyhal

  Molva molva |
| --- | --- | --- | --- |

e)

a VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei tekintetében az északi menyhalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Északi menyhal

Molva molva

| Övezet | : | A VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei
  (LIN/6X14.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

A VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

(LIN/6X14.)

Belgium

30

Analitikai TAC

E rendelet 12. cikke alkalmazandó.

Dánia

5

Németország

109

Spanyolország

2 211

Franciaország

2 357

Írország

591

Portugália

5

Egyesült Királyság

2 716

Európai Unió

8 024

Norvégia

6 140 (12)
   (13)

TAC

14 164

| f) | a IIIa és IV övezet, valamint a IIa, IIIb és IIIc övezet és a 22–32. alkörzet uniós vizei tekintetében a makrélára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Makréla

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- | --- |

f)

a IIIa és IV övezet, valamint a IIa, IIIb és IIIc övezet és a 22–32. alkörzet uniós vizei tekintetében a makrélára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Makréla

Scomber scombrus

| Övezet | : | IIIa és IV övezet; a IIa, IIIb, IIIc övezet és a 22–32. alkörzet uniós vizei
  (MAC/2A34.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

IIIa és IV övezet; a IIa, IIIb, IIIc övezet és a 22–32. alkörzet uniós vizei

(MAC/2A34.)

Belgium

512 (16)

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

E rendelet 7. cikke alkalmazandó.

Dánia

17 580 (16)

Németország

534 (16)

Franciaország

1 612 (16)

Hollandia

1 623 (16)

Svédország

4 813 (14)
   (15)
   (16)

Egyesült Királyság

1 503 (16)

Európai Unió

28 177 (14)
   (16)

Norvégia

167 197 (17)

TAC

Nem releváns

Különleges feltétel:

A fent említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetekben.

| | IIIa
  (MAC/*03A.) | IIIa és IVbc
  (MAC/*3A4BC) | IVb
  (MAC/*04B.) | IVc
  (MAC/*04C.) | A VI övezet, a IIa övezet nemzetközi vizei 2012. január 1-jétőlmárcius 31-ig, illetve 2012 decemberében
  (MAC/*2A6.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 0 | 4 130 | 0 | 0 | 9 482 |
| Franciaország | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Hollandia | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Svédország | 0 | 0 | 390 | 10 | 1 829 |
| Egyesült Királyság | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Norvégia | 3 000 | 0 | 0 | 0 | 0” |

IIIa

(MAC/*03A.)

IIIa és IVbc

(MAC/*3A4BC)

IVb

(MAC/*04B.)

IVc

(MAC/*04C.)

A VI övezet, a IIa övezet nemzetközi vizei 2012. január 1-jétőlmárcius 31-ig, illetve 2012 decemberében

(MAC/*2A6.)

Dánia

0

4 130

0

0

9 482

Franciaország

0

490

0

0

0

Hollandia

0

490

0

0

0

Svédország

0

0

390

10

1 829

Egyesült Királyság

0

490

0

0

0

Norvégia

3 000

0

0

0

0”

| g) | a VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei, valamint a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei tekintetében a makrélára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Makréla

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- | --- |

g)

a VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei, valamint a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei tekintetében a makrélára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Makréla

Scomber scombrus

| Övezet | : | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei
  (MAC/2CX14-) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei

(MAC/2CX14-)

Németország

20 427

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

E rendelet 7. cikke alkalmazandó.

Spanyolország

22

Észtország

170

Franciaország

13 619

Írország

68 089

Lettország

126

Litvánia

126

Hollandia

29 788

Lengyelország

1 438

Egyesült Királyság

187 248

Európai Unió

321 053

Norvégia

13 898 (18)
   (19)

TAC

Nem releváns

Különleges feltétel:

A fent említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek halászhatók a következő övezetekben és időszakok során.

| | A IVa övezet uniós és norvég vizei
  (MAC/*04A-EN)
  A 2012. január 1-jétőlfebruár 15-ig és szeptember 1-jétőldecember 31-ig terjedő időszakban | A IIa övezet norvég vizei
  (MAC/*2AN-) |
| --- | --- | --- |
| Németország | 8 219 | 837 |
| Franciaország | 5 479 | 557 |
| Írország | 27 396 | 2 790 |
| Hollandia | 11 985 | 1 220 |
| Egyesült Királyság | 75 342 | 7 672 |
| Európai Unió | 128 421 | 13 076” |

A IVa övezet uniós és norvég vizei

(MAC/*04A-EN)

A 2012. január 1-jétőlfebruár 15-ig és szeptember 1-jétőldecember 31-ig terjedő időszakban

A IIa övezet norvég vizei

(MAC/*2AN-)

Németország

8 219

837

Franciaország

5 479

557

Írország

27 396

2 790

Hollandia

11 985

1 220

Egyesült Királyság

75 342

7 672

Európai Unió

128 421

13 076”

| h) | a VIIIc, IX és X övezet, valamint a CECAF 34.1.1 terület uniós vizei tekintetében a makrélára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Makréla

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- | --- |

h)

a VIIIc, IX és X övezet, valamint a CECAF 34.1.1 terület uniós vizei tekintetében a makrélára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Makréla

Scomber scombrus

| Övezet | : | VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei
  (MAC/8C3411) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

VIIIc, IX és X; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

(MAC/8C3411)

Spanyolország

30 278 (20)

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

E rendelet 7. cikke alkalmazandó.

Franciaország

201 (20)

Portugália

6 258 (20)

Európai Unió

36 737

TAC

Nem releváns

Különleges feltétel:

Az említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetben:

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Spanyolország | 2 543 |
| Franciaország | 17 |
| Portugália | 526” |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Spanyolország

2 543

Franciaország

17

Portugália

526”

| i) | a IIa és IVa övezet norvég vizei tekintetében a makrélára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Makréla

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- | --- |

i)

a IIa és IVa övezet norvég vizei tekintetében a makrélára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Makréla

Scomber scombrus

| Övezet | : | A IIa és IVa övezet norvég vizei
  (MAC/2A4A-N.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

A IIa és IVa övezet norvég vizei

(MAC/2A4A-N.)

Dánia

12 608 (21)

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

E rendelet 7. cikke alkalmazandó.

Európai Unió

12 608 (21)

TAC

Nem releváns

| j) | a IIa és IV övezet uniós vizei tekintetében a sprattra és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- | --- |

j)

a IIa és IV övezet uniós vizei tekintetében a sprattra és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

Sprattus sprattus

| Övezet | : | A IIa és IV övezet uniós vizei
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

A IIa és IV övezet uniós vizei

(SPR/2AC4-C)

Belgium

1 737 (25)

Elővigyázatossági TAC

Dánia

137 489 (25)

Németország

1 737 (25)

Franciaország

1 737 (25)

Hollandia

1 737 (25)

Svédország

1 330 (22)
   (25)

Egyesült Királyság

5 733 (25)

Európai Unió

151 500

Norvégia

10 000 (23)

TAC

161 500 (24)

| k) | a IIa és IVa övezet uniós vizei; a VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei, valamint a XII és XIV övezet nemzetközi vizei tekintetében a fattyúmakrélákra és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- | --- |

k)

a IIa és IVa övezet uniós vizei; a VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei, valamint a XII és XIV övezet nemzetközi vizei tekintetében a fattyúmakrélákra és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

Trachurus spp.

| Övezet | : | A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei
  (JAX/2A-14) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

(JAX/2A-14)

Dánia

15 702 (26)
   (28)

Analitikai TAC

Németország

12 251 (26)
   (27)
   (28)

Spanyolország

16 711 (28)

Franciaország

6 306 (26)
   (27)
   (28)

Írország

40 803 (26)
   (28)

Hollandia

49 156 (26)
   (27)
   (28)

Portugália

1 610 (28)

Svédország

675 (26)
   (28)

Egyesült Királyság

14 775 (26)
   (27)
   (28)

Európai Unió

157 989

TAC

157 989

| 3. | Az IB. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az Vb övezet Feröer szigeteki vizei tekintetében a közönséges tőkehalra és foltos tőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Közönséges tőkehal és foltos tőkehal

  Gadus morhua és Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Az IB. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az Vb övezet Feröer szigeteki vizei tekintetében a közönséges tőkehalra és foltos tőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Közönséges tőkehal és foltos tőkehal

Gadus morhua és Melanogrammus aeglefinus

| Övezet | : | Az Vb övezet Feröer szigeteki vizei
  (C/H/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Az Vb övezet Feröer szigeteki vizei

(C/H/05B-F.)

Németország

0

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Franciaország

0

Egyesült Királyság

0

Európai Unió

0

TAC

Nem releváns”

| b) | a Feröer szigeteki vizek tekintetében a kék puhatőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Kék puhatőkehal

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a Feröer szigeteki vizek tekintetében a kék puhatőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Kék puhatőkehal

Micromesistius poutassou

| Övezet | : | Feröer szigeteki vizek
  (WHB/2A4AXF) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Feröer szigeteki vizek

(WHB/2A4AXF)

Dánia

0

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Németország

0

Franciaország

0

Hollandia

0

Egyesült Királyság

0

Európai Unió

0

TAC

0 (29)

| c) | az Vb övezet Feröer szigeteki vizei tekintetében az északi menyhalra és kék menyhalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Északi menyhal és kék menyhal

  Molva molva és Molva dypterygia |
| --- | --- | --- | --- |

c)

az Vb övezet Feröer szigeteki vizei tekintetében az északi menyhalra és kék menyhalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Északi menyhal és kék menyhal

Molva molva és Molva dypterygia

| Övezet | : | Az Vb övezet Feröer szigeteki vizei
  (B/L/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Az Vb övezet Feröer szigeteki vizei

(B/L/05B-F.)

Németország

0

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Franciaország

0

Egyesült Királyság

0

Európai Unió

0

TAC

Nem releváns”

| d) | az V és XIV övezet grönlandi vizei tekintetében a norvég garnélára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Norvég garnéla

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- | --- |

d)

az V és XIV övezet grönlandi vizei tekintetében a norvég garnélára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Norvég garnéla

Pandalus borealis

| Övezet | : | Az V és XIV övezet grönlandi vizei
  (PRA/514GRN) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Az V és XIV övezet grönlandi vizei

(PRA/514GRN)

Dánia

2 550

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Franciaország

2 550

Európai Unió

8 000 (30)

TAC

Nem releváns

| e) | az Vb övezet Feröer szigeteki vizei tekintetében a fekete tőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Fekete tőkehal

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- | --- |

e)

az Vb övezet Feröer szigeteki vizei tekintetében a fekete tőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Fekete tőkehal

Pollachius virens

| Övezet | : | Az Vb övezet Feröer szigeteki vizei
  (POK/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Az Vb övezet Feröer szigeteki vizei

(POK/05B-F.)

Belgium

0

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Németország

0

Franciaország

0

Hollandia

0

Egyesült Királyság

0

Európai Unió

0

TAC

Nem releváns”

| f) | Az Va övezet izlandi vizei tekintetében a vörös álsügérekre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Vörös álsügérek

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Az Va övezet izlandi vizei tekintetében a vörös álsügérekre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Vörös álsügérek

Sebastes spp.

| Övezet | : | Az Va övezet izlandi vizei
  (RED/05A-IS) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Az Va övezet izlandi vizei

(RED/05A-IS)

Belgium

0 (31)
   (32)

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Németország

0 (31)
   (32)

Franciaország

0 (31)
   (32)

Egyesült Királyság

0 (31)
   (32)

Európai Unió

0 (31)
   (32)

TAC

Nem releváns

| g) | az Vb övezet Feröer szigeteki vizei tekintetében a vörös álsügérekre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Vörös álsügérek

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

g)

az Vb övezet Feröer szigeteki vizei tekintetében a vörös álsügérekre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Vörös álsügérek

Sebastes spp.

| Övezet | : | Az Vb övezet Feröer szigeteki vizei
  (RED/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Az Vb övezet Feröer szigeteki vizei

(RED/05B-F.)

Belgium

0

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Németország

0

Franciaország

0

Egyesült Királyság

0

Európai Unió

0

TAC

Nem releváns”

| h) | az Vb övezet Feröer szigeteki vizei tekintetében az egyéb fajokra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Egyéb fajok (33) |
| --- | --- | --- | --- |

h)

az Vb övezet Feröer szigeteki vizei tekintetében az egyéb fajokra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Egyéb fajok (33)

| Övezet | : | Az Vb övezet Feröer szigeteki vizei
  (OTH/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Az Vb övezet Feröer szigeteki vizei

(OTH/05B-F.)

Németország

0

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Franciaország

0

Egyesült Királyság

0

Európai Unió

0

TAC

Nem releváns

| i) | az Vb övezet Feröer szigeteki vizei tekintetében a lepényhal-alakúakra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Lepényhal-alakúak |
| --- | --- | --- | --- |

i)

az Vb övezet Feröer szigeteki vizei tekintetében a lepényhal-alakúakra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Lepényhal-alakúak

| Övezet | : | Az Vb övezet Feröer szigeteki vizei
  (FLX/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Az Vb övezet Feröer szigeteki vizei

(FLX/05B-F.)

Németország

0

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Franciaország

0

Egyesült Királyság

0

Európai Unió

0

TAC

Nem releváns”

| 4. | Az IC. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a NAFO 3M övezet tekintetében a közönséges tőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Közönséges tőkehal

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Az IC. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a NAFO 3M övezet tekintetében a közönséges tőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

| Övezet | : | NAFO 3M
  (COD/N3M.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

NAFO 3M

(COD/N3M.)

Észtország

103

Németország

432

Lettország

103

Litvánia

103

Lengyelország

352 (34)

Spanyolország

1 328

Franciaország

185

Portugália

1 821 (35)

Egyesült Királyság

865

Európai Unió

5 330,5 (36)

TAC

9 280

| b) | a NAFO 3NO övezet tekintetében a fehér villás tőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Fehér villás tőkehal

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a NAFO 3NO övezet tekintetében a fehér villás tőkehalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Fehér villás tőkehal

Urophycis tenuis

| Övezet | : | NAFO 3NO
  (HKW/N3NO.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

NAFO 3NO

(HKW/N3NO.)

Spanyolország

1 273

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Portugália

1 667

Európai Unió

2 940

TAC

5 000”

| c) | a NAFO 3L övezet tekintetében a norvég garnélára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Norvég garnéla

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a NAFO 3L övezet tekintetében a norvég garnélára vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Norvég garnéla

Pandalus borealis

| Övezet | : | NAFO 3L (37)

  (PRA/N3L.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

NAFO 3L (37)

(PRA/N3L.)

Észtország

134

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Lettország

134

Litvánia

134

Lengyelország

134 (38)

Spanyolország

105,5

Portugália

28,5 (39)

Európai Unió

670 (40)

TAC

12 000

| d) | a NAFO 3LMNO övezet tekintetében a grönlandi laposhalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Grönlandi laposhal

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- | --- |

d)

a NAFO 3LMNO övezet tekintetében a grönlandi laposhalra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Grönlandi laposhal

Reinhardtius hippoglossoides

| Övezet | : | NAFO 3LMNO
  (GHL/N3LMNO) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

NAFO 3LMNO

(GHL/N3LMNO)

Észtország

328

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Németország

335

Lettország

46

Litvánia

23

Spanyolország

4 486

Portugália

1 875 (41)

Európai Unió

7 093 (42)

TAC

12 098

| e) | a NAFO 3LN övezet tekintetében a vörös álsügérekre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Vörös álsügérek

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

e)

a NAFO 3LN övezet tekintetében a vörös álsügérekre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Vörös álsügérek

Sebastes spp.

| Övezet | : | NAFO 3LN
  (RED/N3LN.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

NAFO 3LN

(RED/N3LN.)

Észtország

297

Németország

203

Lettország

297

Litvánia

297

Portugália

0 (43)

Európai Unió

1 094 (44)

TAC

6 000

| f) | a NAFO 3M övezet tekintetében a vörös álsügérekre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Vörös álsügérek

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

f)

a NAFO 3M övezet tekintetében a vörös álsügérekre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Vörös álsügérek

Sebastes spp.

| Övezet | : | NAFO 3M
  (RED/N3M.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

NAFO 3M

(RED/N3M.)

Észtország

1 571 (45)

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Németország

513 (45)

Spanyolország

233 (45)

Lettország

1 571 (45)

Litvánia

1 571 (45)

Portugália

2 354 (45)
   (46)

Európai Unió

7 813 (45)
   (47)

TAC

6 500 (45)

| g) | a NAFO 3O övezet tekintetében a vörös álsügérekre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:














  „Faj | : | Vörös álsügérek

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

g)

a NAFO 3O övezet tekintetében a vörös álsügérekre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

„Faj

:

Vörös álsügérek

Sebastes spp.

| Övezet | : | NAFO 3O
  (RED/N3O.) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

NAFO 3O

(RED/N3O.)

Spanyolország

1 771

Analitikai TAC

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

Portugália

5 229

Lengyelország

0 (48)

Európai Unió

7 000 (49)

TAC

20 000

| 5. | Az IJ. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

  „IJ. MELLÉKLET

  AZ SPRFMO-EGYEZMÉNY HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLET















  Faj | : | Chilei fattyúmakréla

  Trachurus murphyi |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Az IJ. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„IJ. MELLÉKLET

AZ SPRFMO-EGYEZMÉNY HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLET

Faj

:

Chilei fattyúmakréla

Trachurus murphyi

| Övezet | : | Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

Az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó terület

(CJM/SPRFMO)

Németország

6 790,5

Hollandia

7 360,2

Litvánia

4 725

Lengyelország

8 124,3

Európai Unió

27 000”

| 6. | A VI. melléklet 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „2. | Az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen kardhal és germon halászatára jogosult uniós hajók maximális száma:

  VI. MELLÉKLET

  A IOTC-EGYEZMÉNY HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLET







  1. | Az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen trópusi tonhal halászatára jogosult uniós hajók maximális száma:







  Tagállam | Hajók maximális száma | Kapacitás (BT) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország | 22 | 61 364 |
| Franciaország | 22 | 33 604 |
| Portugália | 5 | 1 627 |
| Európai Unió | 49 | 96 595 |

6.

A VI. melléklet 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„2.

Az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen kardhal és germon halászatára jogosult uniós hajók maximális száma:

VI. MELLÉKLET

A IOTC-EGYEZMÉNY HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERÜLET

1.

Az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen trópusi tonhal halászatára jogosult uniós hajók maximális száma:

Tagállam

Hajók maximális száma

Kapacitás (BT)

Spanyolország

22

61 364

Franciaország

22

33 604

Portugália

5

1 627

Európai Unió

49

96 595

| 2. | Az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen kardhal és germon halászatára jogosult uniós hajók maximális száma:







  Tagállam | Hajók maximális száma | Kapacitás (BT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország | 27 | 11 590 |
| Franciaország | 41 | 5 382 |
| Portugália | 15 | 6 925 |
| Egyesült Királyság | 4 | 1 400 |
| Európai Unió | 87 | 25 297 |

2.

Az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen kardhal és germon halászatára jogosult uniós hajók maximális száma:

Tagállam

Hajók maximális száma

Kapacitás (BT)

Spanyolország

27

11 590

Franciaország

41

5 382

Portugália

15

6 925

Egyesült Királyság

4

1 400

Európai Unió

87

25 297

| 3. | Az 1. pontban említett hajók az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen kardhalra és germonra is halászhatnak. |
| --- | --- |

3.

Az 1. pontban említett hajók az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen kardhalra és germonra is halászhatnak.

| 4. | A 2. pontban említett hajók az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen trópusi tonhalra is halászhatnak. |
| --- | --- |

4.

A 2. pontban említett hajók az IOTC-egyezmény hatálya alá tartozó területen trópusi tonhalra is halászhatnak.

---

(1)  Kivéve az egyesült királyságbeli alapvonalaktól számított hat tengeri mérföldön belüli vizeket Shetlandnél, a Fair-szigetnél és Foulánál.

1

(2)  A teljes kifogható mennyiségbe beszámító kirakodások legalább 98 %-a homoki angolna kell, hogy legyen. A közönséges lepényhal, a makréla és a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásait bele kell számítani a TAC fennmaradó 2 %-ába.

2

Különleges feltétel:

Különleges feltétel:

A fent említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő homokiangolna-gazdálkodási területeken, a IIB. mellékletben meghatározottak szerint:

| Övezet | : | a homokiangolna-gazdálkodási területek uniós vizei () |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

a homokiangolna-gazdálkodási területek uniós vizei ()

1

2

3

4

5

6

7

(SAN/*234_1)

(SAN/*234_2)

(SAN/*234_3)

(SAN/*234_4)

(SAN/*234_5)

(SAN/*234_6)

(SAN/*234_7)

Dánia

19 526

4 717

4 717

4 717

0

395

0

Egyesült Királyság

427

103

103

103

0

9

0

Németország

30

7

7

7

0

1

0

Svédország

717

173

173

173

0

15

0

Európai Unió

20 700

5 000

5 000

5 000

0

420

0

Norvégia

2 300

0

0

0

0

0

0

Összesen

23 000

5 000

5 000

5 000

0

420

0

()  E rendelet 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban felülvizsgálható.”

(3)  E rendelet 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban felülvizsgálható.”

(4)  A következő területek heringállományairól van szó: a VIa övezet az é. sz. 56° 00’-től északra, valamint a VIa övezet azon része, amely a ny. h. 07° 00’-től keletre és az é. sz. 55° 00’-től északra található, a Clyde kivételével.”

4

(5)  Különleges feltétel: ennek legfeljebb 68 %-a fogható ki a norvég gazdasági övezetben vagy a Jan Mayen körüli halászati övezetben (WHB/*NZJM1).

5

(6)  Ez a kvóta átvihető a VIIIc, IX és X övezetre, valamint a CECAF 34.1.1 terület uniós vizeire. Mindazonáltal az átvitelről előzetesen értesíteni kell a Bizottságot.”

6

(7)  Kizárólag a járulékos halfogásokra. E kvóta keretében nem engedélyezett a halfaj célzott halászata.

7

(8)  A IIa, IV, Vb, VI és VII övezet (BLI/*24X7C) uniós vizein halászható.

8

(9)  Az 1288/2009/EK rendelet () 1. cikkének és a 43/2009/EK rendelet () III. melléklete 7. pontjának megfelelően különös szabályok alkalmazandók.

9

(10)  HL L 347., 2009.12.24., 6. o.

(11)  HL L 22., 2009.1.26., 1. o.”

11

(12)  Különleges feltétel: ebből hajónként más fajok 25 %-os mértékű járulékos fogása mindenkor engedélyezett az Vb, VI és VII övezetben. Ez a mérték azonban túlléphető az adott területen folytatott halászat kezdetét követő első 24 órában. Más fajok járulékos fogásának összmennyisége a VI és a VII övezetben nem haladhatja meg a 3 000 tonnát.

12

(13)  A norvég menyhallal együtt. A Norvégia részére megállapított kvóták a következők: 6 140 tonna az északi menyhal és 2 923 tonna a norvég menyhal esetében; a kvóták 2 000 tonna mennyiségig elcserélhetők, és az Vb, a VI és a VII övezetben, kizárólag horogsorral folytatott halászat során használhatók fel.”

13

(14)  Különleges feltétel: beleértve az é. sz. 62°-tól délre található norvég vizeken (MAC/*04N-) halászható 242 tonna mennyiséget.

14

(15)  A norvég vizeken folytatott halászatkor a közönséges tőkehal (COD/*2134.), a foltos tőkehal (HAD/*2134.), a sávos tőkehal (POL/*2134.), a vékonybajszú tőkehal (WHG/*2134.) és a fekete tőkehal (POK/*2134.) járulékos fogásait bele kell számítani az e fajokra megállapított kvótákba.

15

(16)  A IVa övezet norvég vizein is halászható (MAC/*4AN.).

16

(17)  Le kell vonni a TAC (hozzáférési kvóta) Norvégiára eső részéből. Ez a mennyiség magában foglalja az északi tengerre vonatkozó TAC Norvégiát megillető részét, amely 46 685 tonna. Ezt a kvótát kizárólag a IVa övezetben lehet felhasználni (MAC/*04A.) 3 000 tonna kivételével, amely mennyiség a IIIa övezetben halászható (MAC/*03A.).

17

Különleges feltétel:

Különleges feltétel:

A fent említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetekben.

| | IIIa
  (MAC/*03A.) | IIIa és IVbc
  (MAC/*3A4BC) | IVb
  (MAC/*04B.) | IVc
  (MAC/*04C.) | A VI övezet, a IIa övezet nemzetközi vizei 2012. január 1-jétőlmárcius 31-ig, illetve 2012 decemberében
  (MAC/*2A6.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 0 | 4 130 | 0 | 0 | 9 482 |
| Franciaország | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Hollandia | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Svédország | 0 | 0 | 390 | 10 | 1 829 |
| Egyesült Királyság | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Norvégia | 3 000 | 0 | 0 | 0 | 0” |

IIIa

(MAC/*03A.)

IIIa és IVbc

(MAC/*3A4BC)

IVb

(MAC/*04B.)

IVc

(MAC/*04C.)

A VI övezet, a IIa övezet nemzetközi vizei 2012. január 1-jétőlmárcius 31-ig, illetve 2012 decemberében

(MAC/*2A6.)

Dánia

0

4 130

0

0

9 482

Franciaország

0

490

0

0

0

Hollandia

0

490

0

0

0

Svédország

0

0

390

10

1 829

Egyesült Királyság

0

490

0

0

0

Norvégia

3 000

0

0

0

0”

(18)  A IIa övezetben, a VIa övezetnek az é. sz. 56° 30’-től északra eső részén, a IVa, a VIId, a VIIe, a VIIf és a VIIh övezetben halászható (MAC/*AX7H).

18

(19)  Norvégia további 33 437 tonna hozzáférési kvótát halászhat az é. sz. 56° 30’-től északra, ami beleszámít a rá vonatkozó fogási korlátozásba (MAC/*N6530).

19

Különleges feltétel:

Különleges feltétel:

A fent említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek halászhatók a következő övezetekben és időszakok során.

| | A IVa övezet uniós és norvég vizei
  (MAC/*04A-EN)
  A 2012. január 1-jétőlfebruár 15-ig és szeptember 1-jétőldecember 31-ig terjedő időszakban | A IIa övezet norvég vizei
  (MAC/*2AN-) |
| --- | --- | --- |
| Németország | 8 219 | 837 |
| Franciaország | 5 479 | 557 |
| Írország | 27 396 | 2 790 |
| Hollandia | 11 985 | 1 220 |
| Egyesült Királyság | 75 342 | 7 672 |
| Európai Unió | 128 421 | 13 076” |

A IVa övezet uniós és norvég vizei

(MAC/*04A-EN)

A 2012. január 1-jétőlfebruár 15-ig és szeptember 1-jétőldecember 31-ig terjedő időszakban

A IIa övezet norvég vizei

(MAC/*2AN-)

Németország

8 219

837

Franciaország

5 479

557

Írország

27 396

2 790

Hollandia

11 985

1 220

Egyesült Királyság

75 342

7 672

Európai Unió

128 421

13 076”

(20)  Különleges feltétel: a más tagállamokkal elcserélhető mennyiségek a VIIIa, VIIIb és VIIId övezetekben (MAC/*8ABD.) foghatók. A VIIIa, a VIIIb és a VIIId övezetben fogható, Spanyolország, Portugália vagy Franciaország által csere céljából rendelkezésre bocsátott mennyiségek azonban nem haladhatják meg a felajánló tagállam kvótáinak 25 %-át.

20

Különleges feltétel:

Különleges feltétel:

Az említett kvóták határértékein belül legfeljebb az alábbiakban megadott mennyiségek foghatók a következő övezetben:

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Spanyolország | 2 543 |
| Franciaország | 17 |
| Portugália | 526” |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Spanyolország

2 543

Franciaország

17

Portugália

526”

(21)  A IIa övezetben (MAC/*02A.) és a IVa övezetben (MAC/*4A.) ejtett fogásokat külön kell jelenteni.”

21

(22)  A homoki angolnával együtt.

22

(23)  Kizárólag a IV övezet uniós vizein halászható (SPR/*04-C.).

23

(24)  E rendelet 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban felülvizsgálható.

24

(25)  A teljes kifogható mennyiségbe beszámító kirakodások legalább 98 %-a spratt kell, hogy legyen. A közönséges lepényhal és a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásait bele kell számítani a TAC fennmaradó 2 %-ába (OTH/*2AC4C).”

25

(26)  Különleges feltétel: a IIa vagy a IVa övezet uniós vizein 2012. június 30. előtt halászott kvótamennyiség legfeljebb 5 %-a számítható be a IVb, IVc és VIId övezet uniós vizeire vonatkozó kvóta keretében halászott mennyiségbe. E különleges feltétel alkalmazásáról azonban előzetesen értesíteni kell a Bizottságot (JAX/*4BC7D).

26

(27)  Különleges feltétel: e kvóta legfeljebb 5 %-a halászható a VIId övezetben. E különleges feltétel alkalmazásáról azonban előzetesen értesíteni kell a Bizottságot (JAX/*07D.).

27

(28)  A teljes kifogható mennyiségbe beszámító kirakodások legalább 95 %-a fattyúmakréla kell, hogy legyen. A disznófejűhal-félék, a foltos tőkehal, a vékonybajszú tőkehal és a makréla járulékos fogásait bele kell számítani a TAC fennmaradó 5 %-ába (OTH/*2A-14).”

28

(29)  Az EU, a Feröer szigetek, Norvégia és Izland közötti megbeszélésekkel összhangban elfogadott TAC.”

29

(30)  Ebből 2 900 tonnát Norvégiának osztottak ki.”

30

(31)  Beleértve az elkerülhetetlen járulékos fogást is (közönséges tőkehal fogása nem engedélyezett).

31

(32)  Csak 2012. július és december között halászható.”

32

(33)  A piaci értéket nem képviselő halfajok nélkül.”

33

(34)  Ebből a kvótából egy harmadik ország részére átadott halászati lehetőség következtében 133 tonna mennyiség levonásra kerül.

34

(35)  Ez a kvóta harmadik országok által átadott halászati lehetőségek következtében további 131,5 tonna mennyiséggel egészül ki.

35

(36)  Ebből a kvótából harmadik országok részére átadott halászati lehetőségek következtében 1,5 tonna mennyiség levonásra kerül.”

36

(37)  A következő koordinátákkal kijelölt terület kivételével:

37

| Földrajzi pont sorszáma | Északi szélesség | Nyugati hosszúság |
| --- | --- | --- |
| 1. | 47° 20' 0 | 46° 40' 0 |
| 2. | 47° 20' 0 | 46° 30' 0 |
| 3. | 46° 00' 0 | 46° 30' 0 |
| 4. | 46° 00' 0 | 46° 40' 0 |

Földrajzi pont sorszáma

Északi szélesség

Nyugati hosszúság

1.

47° 20' 0

46° 40' 0

2.

47° 20' 0

46° 30' 0

3.

46° 00' 0

46° 30' 0

4.

46° 00' 0

46° 40' 0

(38)  Ez a kvóta egy harmadik ország által átadott halászati lehetőség következtében további 266 tonna mennyiséggel egészül ki.

38

(39)  Ez a kvóta egy harmadik ország által átadott halászati lehetőség következtében további 133 tonna mennyiséggel egészül ki.

39

(40)  Ez a kvóta harmadik országok által átadott halászati lehetőségek következtében további 399 tonna mennyiséggel egészül ki.”

40

(41)  Ez a kvóta egy harmadik ország által átadott halászati lehetőség következtében további 10 tonna mennyiséggel egészül ki.

41

(42)  Ez a kvóta egy harmadik ország által átadott halászati lehetőség következtében további 10 tonna mennyiséggel egészül ki.”

42

(43)  Ez a kvóta egy harmadik ország által átadott halászati lehetőség következtében további 454 tonna mennyiséggel egészül ki.

43

(44)  Ez a kvóta egy harmadik ország által átadott halászati lehetőség következtében további 454 tonna mennyiséggel egészül ki.”

44

(45)  Ennek a kvótának meg kell felelnie az ezen állomány tekintetében a NAFO valamennyi szerződő fele számára megállapított, 6 500 tonnát kitevő teljes kifogható mennyiségnek. A teljes kifogható mennyiség kimerítésekor a szóban forgó állomány célzott halászatát be kell szüntetni, függetlenül a fogások szintjétől.

45

(46)  Ez a kvóta egy harmadik ország által átadott halászati lehetőség következtében további 675 tonna mennyiséggel egészül ki.

46

(47)  Ez a kvóta egy harmadik ország által átadott halászati lehetőség következtében további 675 tonna mennyiséggel egészül ki.”

47

(48)  Ez a kvóta egy harmadik ország által átadott halászati lehetőség következtében további 150 tonna mennyiséggel egészül ki.

48

(49)  Ez a kvóta egy harmadik ország által átadott halászati lehetőség következtében további 150 tonna mennyiséggel egészül ki.”

49

---

| 31.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/23

---

A TANÁCS 693/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. július 25.)

a (91/2009/EK rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Malajziában feladott, akár Malajziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára történő kiterjesztéséről szóló) 723/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról, valamint egy malajziai exportőr számára az ezen intézkedések alóli mentesség megadásáról és a tőle származó behozatalra vonatkozó nyilvántartásba-vételi kötelezettség megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére és 13. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

| (1) | A 91/2009/EK rendelettel (2) a Tanács dömpingellenes intézkedéseket rendelt el a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára. A 723/2011/EU végrehajtási rendelettel (3) a Tanács kiterjesztette az említett intézkedéseket (a továbbiakban: a kiterjesztett intézkedések) egyes, Malajziában feladott vas vagy acél kötőelemek behozatalára, bizonyos, a rendeletben külön említett malajziai vállalatok által gyártott áruk behozatalának kivételével. |
| --- | --- |

(1)

A 91/2009/EK rendelettel (2) a Tanács dömpingellenes intézkedéseket rendelt el a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára. A 723/2011/EU végrehajtási rendelettel (3) a Tanács kiterjesztette az említett intézkedéseket (a továbbiakban: a kiterjesztett intézkedések) egyes, Malajziában feladott vas vagy acél kötőelemek behozatalára, bizonyos, a rendeletben külön említett malajziai vállalatok által gyártott áruk behozatalának kivételével.

B.   A JELENLEGI VIZSGÁLAT

1.   Felülvizsgálati kérelem

| (2) | A Bizottsághoz a kiterjesztett intézkedések alóli mentesség iránti kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése alapján. A kérelmet Malajzia egyik gyártója, az Andfast Malaysia Sdn. Bhd. (a továbbiakban: az Andfast) vállalat nyújtotta be. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz a kiterjesztett intézkedések alóli mentesség iránti kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése alapján. A kérelmet Malajzia egyik gyártója, az Andfast Malaysia Sdn. Bhd. (a továbbiakban: az Andfast) vállalat nyújtotta be.

2.   A felülvizsgálat megindítása

| (3) | A Bizottság megvizsgálta az Andfast által benyújtott bizonyítékokat, és elegendőnek találta őket annak indokolásához, hogy a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése alapján arra vonatkozó vizsgálatot indítson, hogy mentesség adható-e az Andfast részére a kiterjesztett intézkedések alól. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, valamint azután, hogy az érintett uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére, a Bizottság az 1164/2011/EU rendelettel (4) (a továbbiakban: a felülvizsgálatot megindító rendelet) megindította a 723/2011/EU végrehajtási rendeletnek az Andfast vonatkozásában történő felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság megvizsgálta az Andfast által benyújtott bizonyítékokat, és elegendőnek találta őket annak indokolásához, hogy a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése alapján arra vonatkozó vizsgálatot indítson, hogy mentesség adható-e az Andfast részére a kiterjesztett intézkedések alól. A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően, valamint azután, hogy az érintett uniós gazdasági ágazat lehetőséget kapott észrevételei megtételére, a Bizottság az 1164/2011/EU rendelettel (4) (a továbbiakban: a felülvizsgálatot megindító rendelet) megindította a 723/2011/EU végrehajtási rendeletnek az Andfast vonatkozásában történő felülvizsgálatát.

| (4) | A felülvizsgálatot megindító rendelet hatályon kívül helyezte a 723/2011/EU végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes vámot a Malajziában feladott és az Andfast által gyártott vizsgált termék behozatala tekintetében. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdése egyúttal utasította a vámhatóságokat az ilyen behozatalok nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő lépések megtételére. |
| --- | --- |

(4)

A felülvizsgálatot megindító rendelet hatályon kívül helyezte a 723/2011/EU végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes vámot a Malajziában feladott és az Andfast által gyártott vizsgált termék behozatala tekintetében. Az alaprendelet 14. cikke (5) bekezdése egyúttal utasította a vámhatóságokat az ilyen behozatalok nyilvántartásba vételéhez szükséges megfelelő lépések megtételére.

3.   Érintett termék

| (5) | Az érintett termék a jelenleg az ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 és ex 7318 22 00 KN-kód alá besorolt, Malajziában feladott egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek (a továbbiakban: az érintett termék). |
| --- | --- |

(5)

Az érintett termék a jelenleg az ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 és ex 7318 22 00 KN-kód alá besorolt, Malajziában feladott egyes vas vagy acél kötőelemek, a rozsdamentes acélból készültek kivételével, pl. facsavarok (az állványcsavarok kivételével), önfúró csavarok, más csavarok és fejescsavarok fejjel (anyával vagy alátéttel is, de a legfeljebb 6 mm lyukátmérővel, tömör szelvényű rúdból, profilanyagból vagy huzalból alakított csavarok kivételével, és a vasúti sín szerkezeti anyagának rögzítéséhez használt csavarok és fejescsavarok kivételével), valamint alátétek (a továbbiakban: az érintett termék).

4.   Vizsgálat

| (6) | A Bizottság hivatalosan értesítette az Andfastot és Malajzia képviselőit a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleket felhívták álláspontjuk kifejtésére, és tájékoztatást kaptak arról, hogy lehetőségük van meghallgatást kérni. Ilyen kérelem nem érkezett. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság hivatalosan értesítette az Andfastot és Malajzia képviselőit a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt feleket felhívták álláspontjuk kifejtésére, és tájékoztatást kaptak arról, hogy lehetőségük van meghallgatást kérni. Ilyen kérelem nem érkezett.

| (7) | Ezenfelül a Bizottság kérdőívet küldött az Andfastnak, amely azt kitöltötte és a megadott határidőn belül visszaküldte. A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a felülvizsgálat céljaihoz szükségesnek tartott valamennyi információt. Az Andfast telephelyén ellenőrző látogatásra került sor. |
| --- | --- |

(7)

Ezenfelül a Bizottság kérdőívet küldött az Andfastnak, amely azt kitöltötte és a megadott határidőn belül visszaküldte. A Bizottság megvizsgálta és ellenőrizte a felülvizsgálat céljaihoz szükségesnek tartott valamennyi információt. Az Andfast telephelyén ellenőrző látogatásra került sor.

5.   Vizsgálati időszak

| (8) | A vizsgálati időszak a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakra terjedt ki. 2008-tól a vizsgálati időszak végéig bezárólag gyűjtöttek adatokat a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett bármely változás vizsgálatára. |
| --- | --- |

(8)

A vizsgálati időszak a 2010. október 1. és 2011. szeptember 30. közötti időszakra terjedt ki. 2008-tól a vizsgálati időszak végéig bezárólag gyűjtöttek adatokat a kereskedelem szerkezetében bekövetkezett bármely változás vizsgálatára.

C.   A VIZSGÁLAT EREDMÉNYEI

| (9) | A vizsgálat megerősítette, hogy az Andfast nem állt kapcsolatban a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó egyetlen kínai vagy malajziai exportőrrel vagy gyártóval sem, és a kiterjesztett intézkedéseket eredményező vizsgálat vizsgálati ideje alatt – azaz 2008. január 1. és 2010. szeptember 30. között – nem exportálta az Európai Unióba az érintett terméket. Az Andfast az érintett terméket az intézkedések Malajziára történő kiterjesztése után exportálta először. |
| --- | --- |

(9)

A vizsgálat megerősítette, hogy az Andfast nem állt kapcsolatban a dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó egyetlen kínai vagy malajziai exportőrrel vagy gyártóval sem, és a kiterjesztett intézkedéseket eredményező vizsgálat vizsgálati ideje alatt – azaz 2008. január 1. és 2010. szeptember 30. között – nem exportálta az Európai Unióba az érintett terméket. Az Andfast az érintett terméket az intézkedések Malajziára történő kiterjesztése után exportálta először.

| (10) | Az Andfast feldolgozási tevékenységei az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében befejezési és összeszerelési műveleteknek tekinthetők. Az Andfast alaplemezeket importál a Kínai Népköztársaságból, amelyekbe ezután a Malajziában található telephelyén csavarmenetet vágnak, majd galvanizálják és anyacsavarokkal és csavaralátétekkel látják el őket. A készterméket az Andfasttal kapcsolatban álló uniós vállalatnak értékesítik és exportálják. |
| --- | --- |

(10)

Az Andfast feldolgozási tevékenységei az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében befejezési és összeszerelési műveleteknek tekinthetők. Az Andfast alaplemezeket importál a Kínai Népköztársaságból, amelyekbe ezután a Malajziában található telephelyén csavarmenetet vágnak, majd galvanizálják és anyacsavarokkal és csavaralátétekkel látják el őket. A készterméket az Andfasttal kapcsolatban álló uniós vállalatnak értékesítik és exportálják.

| (11) | Ez nem tekinthető kijátszásnak minősülő műveletnek, hiszen bizonyítani lehetett, hogy a Kínai Népköztársaságból szállított részekhez az összeszerelési és befejezési művelet során hozzáadott érték meghaladja a gyártási költségek 25 %-át. |
| --- | --- |

(11)

Ez nem tekinthető kijátszásnak minősülő műveletnek, hiszen bizonyítani lehetett, hogy a Kínai Népköztársaságból szállított részekhez az összeszerelési és befejezési művelet során hozzáadott érték meghaladja a gyártási költségek 25 %-át.

| (12) | A Bizottság nem talált bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az Andfast az érintett készterméket a Kínai Népköztársaságból szerezte volna be a célból, hogy azt újraértékesítse vagy átszállítsa az Európai Unióba. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság nem talált bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy az Andfast az érintett készterméket a Kínai Népköztársaságból szerezte volna be a célból, hogy azt újraértékesítse vagy átszállítsa az Európai Unióba.

D.   A FELÜLVIZSGÁLAT ALATT ÁLLÓ INTÉZKEDÉSEK MÓDOSÍTÁSA

| (13) | Mivel – a fenti megállapításoknak megfelelően – az Andfast nem tanúsított az előírások megkerülését jelentő magatartást, a vállalatot mentesíteni kell a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések alól. |
| --- | --- |

(13)

Mivel – a fenti megállapításoknak megfelelően – az Andfast nem tanúsított az előírások megkerülését jelentő magatartást, a vállalatot mentesíteni kell a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések alól.

| (14) | Az Andfast által Malajziában feladott egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó, a felülvizsgálatot megindító rendeletben előírt nyilvántartásba-vételi kötelezettséget meg kell szüntetni. Az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban, amely az intézkedéseknek a nyilvántartásba vétel napjától kezdődő, a nyilvántartásba vett importra történő alkalmazásáról szól, valamint a vállalat intézkedések alóli mentességének fényében az Andfast által Malajziában feladott egyes vas vagy acél kötőelemek azon behozatalára, amely a felülvizsgálatot megindító rendeletben előírt nyilvántartásba vétel mellett lépett be az Unióba, nem kell dömpingellenes vámot beszedni. |
| --- | --- |

(14)

Az Andfast által Malajziában feladott egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó, a felülvizsgálatot megindító rendeletben előírt nyilvántartásba-vételi kötelezettséget meg kell szüntetni. Az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban, amely az intézkedéseknek a nyilvántartásba vétel napjától kezdődő, a nyilvántartásba vett importra történő alkalmazásáról szól, valamint a vállalat intézkedések alóli mentességének fényében az Andfast által Malajziában feladott egyes vas vagy acél kötőelemek azon behozatalára, amely a felülvizsgálatot megindító rendeletben előírt nyilvántartásba vétel mellett lépett be az Unióba, nem kell dömpingellenes vámot beszedni.

| (15) | Az Andfast által gyártott egyes vas vagy acél kötőelemekre megadott, a kiterjesztett intézkedések alóli mentesség az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően érvényben marad mindaddig, míg a végső megállapításokban szereplő tények igazolják a mentességet, és nem nyer megállapítást például az, hogy a mentesség megadására az érintett vállalat által adott hamis vagy félrevezető tájékoztatás nyomán került sor. Amennyiben prima facie bizonyítékok utalnak ennek ellenkezőjére, vagy az Andfast exportja jelentős mértékben növekedne, a Bizottság vizsgálatot indíthat annak megállapítására, hogy indokolt-e a mentesség visszavonása. |
| --- | --- |

(15)

Az Andfast által gyártott egyes vas vagy acél kötőelemekre megadott, a kiterjesztett intézkedések alóli mentesség az alaprendelet 13. cikke (4) bekezdésének megfelelően érvényben marad mindaddig, míg a végső megállapításokban szereplő tények igazolják a mentességet, és nem nyer megállapítást például az, hogy a mentesség megadására az érintett vállalat által adott hamis vagy félrevezető tájékoztatás nyomán került sor. Amennyiben prima facie bizonyítékok utalnak ennek ellenkezőjére, vagy az Andfast exportja jelentős mértékben növekedne, a Bizottság vizsgálatot indíthat annak megállapítására, hogy indokolt-e a mentesség visszavonása.

| (16) | Az Andfast által előállított egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalának a kiterjesztett intézkedések alóli mentesítése a jelenlegi felülvizsgálat megállapításain alapul. A mentesítés így kizárólag a Malajziában feladott és az adott jogi személy által gyártott egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozik. Azon egyes vas vagy acél kötőelemek, amelyeket bármely olyan más vállalat gyártott, amelyet a 723/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdése külön, névvel együtt nem említ – ideértve a külön említett vállalattal kapcsolatban álló vállalatokat is –, nem részesedhet a mentességben, és a fent említett rendelet által kivetett maradványvám vonatkozik rá. |
| --- | --- |

(16)

Az Andfast által előállított egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalának a kiterjesztett intézkedések alóli mentesítése a jelenlegi felülvizsgálat megállapításain alapul. A mentesítés így kizárólag a Malajziában feladott és az adott jogi személy által gyártott egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozik. Azon egyes vas vagy acél kötőelemek, amelyeket bármely olyan más vállalat gyártott, amelyet a 723/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdése külön, névvel együtt nem említ – ideértve a külön említett vállalattal kapcsolatban álló vállalatokat is –, nem részesedhet a mentességben, és a fent említett rendelet által kivetett maradványvám vonatkozik rá.

| (17) | Megállapítást nyert, hogy ebben az esetben különleges intézkedésekre van szükség annak biztosítására, hogy az ilyen mentesítések megfelelően alkalmazhatók legyenek. Ezen különleges intézkedések közé tartozik a 723/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Az olyan behozatal után, amelyet nem kísér ilyen számla, a kiterjesztett dömpingellenes vám fizetendő. |
| --- | --- |

(17)

Megállapítást nyert, hogy ebben az esetben különleges intézkedésekre van szükség annak biztosítására, hogy az ilyen mentesítések megfelelően alkalmazhatók legyenek. Ezen különleges intézkedések közé tartozik a 723/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletében meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságai számára. Az olyan behozatal után, amelyet nem kísér ilyen számla, a kiterjesztett dömpingellenes vám fizetendő.

E.   AZ ELJÁRÁS

| (18) | Az Andfast és valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azon tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság az Andfastot a kiterjesztett intézkedések alól mentesíteni kívánta. Nem érkeztek észrevételek, |
| --- | --- |

(18)

Az Andfast és valamennyi érintett fél tájékoztatást kapott azon tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság az Andfastot a kiterjesztett intézkedések alól mentesíteni kívánta. Nem érkeztek észrevételek,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Módosítani kell a 723/2011/EK végrehajtási rendelet 1. cikkének (1) bekezdését oly módon, hogy az alábbi vállalatot fel kell venni azon vállalatok listájára, amelyek Malajziában egyes vas vagy acél kötőelemeket gyártanak, és amelyeknek egyes vas vagy acél kötőelemek behozatala mentes a kiterjesztett végleges dömpingellenes maradványvám alkalmazása alól:

„Andfast Malaysia Sdn. Bhd. (kiegészítő TARIC-kód B265)”.

2. cikk

A vámhatóságok utasítást kapnak, hogy szüntessék be a behozatalnak az 1164/2011/EU rendelet 3. cikke szerinti nyilvántartásba vételét. Az ily módon nyilvántartásba vett behozatalra nem szedhető be dömpingellenes vám.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 29., 2009.1.31., 1. o.

2

(3)  HL L 194., 2011.7.26., 6. o.

3

(4)  HL L 297., 2011.11.16., 53. o.

4

---

| 31.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/26

---

A TANÁCS 694/2012/EU RENDELETE

(2012. július 27.)

a Vizcayai-öböl tekintetében a szardellahalászati lehetőségeknek a 2012–2013-as halászati idényre történő meghatározásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács feladata, hogy halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként meghatározza a teljes kifogható mennyiségeket (TAC). A halászati lehetőségeket oly módon kell elosztani a tagállamok között, amely minden tagállamnak viszonylag stabil halászati tevékenységet biztosít valamennyi állomány és állománycsoport tekintetében, és kellően figyelembe veszi a közös halászati politikának a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletben (1) meghatározott célkitűzéseit. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács feladata, hogy halászati tevékenységenként vagy tevékenységcsoportonként meghatározza a teljes kifogható mennyiségeket (TAC). A halászati lehetőségeket oly módon kell elosztani a tagállamok között, amely minden tagállamnak viszonylag stabil halászati tevékenységet biztosít valamennyi állomány és állománycsoport tekintetében, és kellően figyelembe veszi a közös halászati politikának a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletben (1) meghatározott célkitűzéseit.

| (2) | A megfelelő állománygazdálkodás és az egyszerűsítés céljából helyénvaló, hogy a Vizcayai-öböl (ICES VIII alterület) szardellaállománya tekintetében a teljes kifogható mennyiség és a tagállami kvóták a naptári évvel egybeeső gazdálkodási időszak helyett a július 1-jétől a következő év június 30-ig tartó éves gazdálkodási idényre vonatkozóan kerüljenek meghatározásra. Mindazonáltal indokolt előírni, hogy a szardellahalászatra továbbra is a 43/2012/EU tanácsi rendelet (2) kvótafelhasználási feltételekre vonatkozó általános rendelkezései legyenek irányadók. |
| --- | --- |

(2)

A megfelelő állománygazdálkodás és az egyszerűsítés céljából helyénvaló, hogy a Vizcayai-öböl (ICES VIII alterület) szardellaállománya tekintetében a teljes kifogható mennyiség és a tagállami kvóták a naptári évvel egybeeső gazdálkodási időszak helyett a július 1-jétől a következő év június 30-ig tartó éves gazdálkodási idényre vonatkozóan kerüljenek meghatározásra. Mindazonáltal indokolt előírni, hogy a szardellahalászatra továbbra is a 43/2012/EU tanácsi rendelet (2) kvótafelhasználási feltételekre vonatkozó általános rendelkezései legyenek irányadók.

| (3) | A 2012–2013-as halászati idényben a Vizcayai-öböl szardellaállományára vonatkozó teljes kifogható mennyiséget a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és a társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével, valamint a halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmód biztosításával kell megállapítani. |
| --- | --- |

(3)

A 2012–2013-as halászati idényben a Vizcayai-öböl szardellaállományára vonatkozó teljes kifogható mennyiséget a rendelkezésre álló tudományos szakvélemények alapján, a biológiai és a társadalmi-gazdasági vonatkozások figyelembevételével, valamint a halászati ágazatokkal szembeni méltányos bánásmód biztosításával kell megállapítani.

| (4) | Annak érdekében, hogy a Vizcayai-öböl szardellaállományára vonatkozóan elkészülhessen egy olyan többéves terv, amely lefedi a halászati idényt és megállapítja halászati lehetőségek tekintetében alkalmazandó lehalászáskorlátozó szabályt, a Bizottság 2009. július 29-én rendeletjavaslatot terjesztett be a Vizcayai-öbölben élő szardellaállomány kezelésére és halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról. Tekintettel az említett javaslatra és figyelemmel arra, hogy a javaslat alapjául szolgáló hatásvizsgálat az ezen állományra vonatkozó halászati lehetőségekről szóló határozatok legfrissebb hatásvizsgálata, indokolt a javaslatban előírt lehalászási szabállyal összhangban megállapítani a Vizcayai-öböl szardellaállományára vonatkozó teljes kifogható mennyiséget. A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által 2012 júliusában kibocsátott szakvéleményben szereplő becslés szerint a szaporodóképes állomány biomasszája körülbelül 68 180 tonna. A 2012. július 1. és 2013. június 30. közötti halászati idényre vonatkozó teljes kifogható mennyiséget ezért indokolt 20 700 tonnában meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Annak érdekében, hogy a Vizcayai-öböl szardellaállományára vonatkozóan elkészülhessen egy olyan többéves terv, amely lefedi a halászati idényt és megállapítja halászati lehetőségek tekintetében alkalmazandó lehalászáskorlátozó szabályt, a Bizottság 2009. július 29-én rendeletjavaslatot terjesztett be a Vizcayai-öbölben élő szardellaállomány kezelésére és halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról. Tekintettel az említett javaslatra és figyelemmel arra, hogy a javaslat alapjául szolgáló hatásvizsgálat az ezen állományra vonatkozó halászati lehetőségekről szóló határozatok legfrissebb hatásvizsgálata, indokolt a javaslatban előírt lehalászási szabállyal összhangban megállapítani a Vizcayai-öböl szardellaállományára vonatkozó teljes kifogható mennyiséget. A Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) által 2012 júliusában kibocsátott szakvéleményben szereplő becslés szerint a szaporodóképes állomány biomasszája körülbelül 68 180 tonna. A 2012. július 1. és 2013. június 30. közötti halászati idényre vonatkozó teljes kifogható mennyiséget ezért indokolt 20 700 tonnában meghatározni.

| (5) | A teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet (3) 2. cikkével összhangban meg kell határozni, hogy a hivatkozott rendeletben foglalt intézkedések milyen mértékben vonatkozzanak a Vizcayai-öböl szardellaállományára. |
| --- | --- |

(5)

A teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendelet (3) 2. cikkével összhangban meg kell határozni, hogy a hivatkozott rendeletben foglalt intézkedések milyen mértékben vonatkozzanak a Vizcayai-öböl szardellaállományára.

| (6) | A 2012–2013-as halászati idény kezdetére való tekintettel és a fogások éves bejelentése céljából indokolt, hogy ez a rendelet azonnal hatályba lépjen és 2012. július 1-jétől legyen alkalmazandó, |
| --- | --- |

(6)

A 2012–2013-as halászati idény kezdetére való tekintettel és a fogások éves bejelentése céljából indokolt, hogy ez a rendelet azonnal hatályba lépjen és 2012. július 1-jétől legyen alkalmazandó,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A szardellára vonatkozó halászati lehetőségek a Vizcayai-öbölben

(1)   A 218/2009/EK rendeletben (4) meghatározott ICES VIII alterület szardellaállományára vonatkozó teljes kifogható mennyiség (TAC) és annak tagállamok közötti elosztása a 2012. július 1. és 2013. június 30. közötti halászati idényre a következőképpen alakul (élőtömegtonnában):

| Faj | : | Szardella

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Faj

:

Szardella

Engraulis encrasicolus

| ICES-övezet | : | VIII
  (ANE/08.) |
| --- | --- | --- |

ICES-övezet

:

VIII

(ANE/08.)

Spanyolország

18 630

Analitikai TAC

Franciaország

2 070

EU

20 700

TAC

20 700

(2)   Az (1) bekezdésben rögzített halászati lehetőségek elosztására és felhasználására a 43/2012/EU rendelet 8., 10. és 13. cikkében előírt feltételek az irányadók.

(3)   A 847/96/EK rendelet alkalmazásában az (1) bekezdésben említett állomány az analitikai célokra kifogható mennyiség alá tartozik. Az említett rendelet 3. cikkének (2) és (3) bekezdése és 4. cikke alkalmazandó.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2012. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  A Tanács 43/2012/EU rendelete (2012. január 17.) a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról (HL L 25., 2012.1.27., 1. o.)

2

(3)  HL L 115., 1996.5.9., 3. o.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 218/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról (HL L 87., 2009.3.31., 70. o.)

4

---

| 31.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/28

---

A BIZOTTSÁG 695/2012/EU RENDELETE

(2012. július 24.)

a Spanyolország lobogója alatt közlekedő hajók által a VIIIa és VIIIb övezetben folytatott, közönséges nyelvhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. január 17-i 43/2012/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2012. évre. |
| --- | --- |

(1)

A nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. január 17-i 43/2012/EU tanácsi rendelet (2) kvótákat állapít meg a 2012. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2012-re megállapított halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók fogásai kimerítették a mellékletben megnevezett állomány tekintetében 2012-re megállapított halászati kvótát.

| (3) | Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát, |
| --- | --- |

(3)

Ezért meg kell tiltani a szóban forgó állomány halászatát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2012. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve tilos különösen az e hajók által már kifogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, kirakása, átrakása és kirakodása.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 24-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Lowri EVANS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 25., 2012.1.27., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szám | 9/T&Q |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Állomány | SOL/8AB. |
| Faj | Közönséges nyelvhal (Solea solea) |
| Terület | VIIIa és VIIIb |
| Időpont | 2012. június 12. |

Szám

9/T&Q

Tagállam

Spanyolország

Állomány

SOL/8AB.

Faj

Közönséges nyelvhal (Solea solea)

Terület

VIIIa és VIIIb

Időpont

2012. június 12.

---

| 31.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/30

---

A BIZOTTSÁG 696/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. július 25.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 25-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Talpbetét, amely egy rugalmas, kettéágazó hajlított acéllemezből és egy különböző anyagokból készített, cserélhető párnarészből áll.
  A talpbetétet a felhasználó talplenyomatának és testsúlyának megfelelően állítják össze.
  A talpbetétet a lábfejre és a test egészére nehezedő terhelés csökkentésére szánták. A talpbetét hárompontos tartórendszerét úgy tervezték, hogy az megtámasztja, mozgatja és erősíti az ízületeket, az ínakat és az izmokat. Ütéscsillapító hatású, a testsúlyt egyenletesen osztja el a lábfej egészén, és mérsékelheti a meglévő bokasüllyedés káros hatásait. A párnázott rész masszírozza a talpat.

   (1) Lásd a képet. | 6406 90 50 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, valamint a 6406, a 6406 90 és a 6406 90 50 KN-kód szövegezése határozza meg.
  A talpbetétet nem ortopédiai problémák kezelésére szánták, mivel nem kifejezetten valamilyen rendellenesség korrigálására szolgál, hanem arra, hogy növelje a lábfej és a test kényelmét, és enyhítse a fennálló rendellenességek negatív hatásait (lásd még a 90. árucsoporthoz tartozó megjegyzés 6. pontját).
  Következésképpen ortopédiai készülékként a 9021 vtsz. alá történő besorolása kizárt.
  A talpbetétet ezért kivehető talpbetétként a 6406 90 50 KN-kód alá kell besorolni. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Talpbetét, amely egy rugalmas, kettéágazó hajlított acéllemezből és egy különböző anyagokból készített, cserélhető párnarészből áll.

A talpbetétet a felhasználó talplenyomatának és testsúlyának megfelelően állítják össze.

A talpbetétet a lábfejre és a test egészére nehezedő terhelés csökkentésére szánták. A talpbetét hárompontos tartórendszerét úgy tervezték, hogy az megtámasztja, mozgatja és erősíti az ízületeket, az ínakat és az izmokat. Ütéscsillapító hatású, a testsúlyt egyenletesen osztja el a lábfej egészén, és mérsékelheti a meglévő bokasüllyedés káros hatásait. A párnázott rész masszírozza a talpat.

(1) Lásd a képet.

6406 90 50

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, valamint a 6406, a 6406 90 és a 6406 90 50 KN-kód szövegezése határozza meg.

A talpbetétet nem ortopédiai problémák kezelésére szánták, mivel nem kifejezetten valamilyen rendellenesség korrigálására szolgál, hanem arra, hogy növelje a lábfej és a test kényelmét, és enyhítse a fennálló rendellenességek negatív hatásait (lásd még a 90. árucsoporthoz tartozó megjegyzés 6. pontját).

Következésképpen ortopédiai készülékként a 9021 vtsz. alá történő besorolása kizárt.

A talpbetétet ezért kivehető talpbetétként a 6406 90 50 KN-kód alá kell besorolni.

Image

---

(1)  A kép csupán tájékoztató jellegű.

---

| 31.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/32

---

A BIZOTTSÁG 697/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. július 25.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 25-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Csatlakozótűkkel ellátott, 2 × 1,5 × 1,5 cm méretű készülékházban elhelyezett áru (úgynevezett „transzformátormodul RJ 45 dugasszal”).
  Az áru egy nyomtatott áramköri lapból áll, amely négy transzformátorral, egy kondenzátorral és négy ellenállással szerelt. Tartalmaz még beépítve két fénykibocsátó diódát is, amelyek nem kapcsolódnak a többi összetevőhöz.
  Az árut kifejezetten a 10/100 BASE-T Ethernet hálózathoz tervezték, és arra szolgál, hogy egy nyomtatott áramköri lapra helyezve jelek adása és vétele céljából csatlakozást létesítsen egy helyi hálózat gépei számára.
  Emellett galvanikus elválasztást is biztosít, és védi a jeleket a túlfeszültséggel és a közös módusú zajjal szemben. | 8517 70 90 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a XVI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 2. b) pontja, valamint a 8517, a 8517 70 és a 8517 70 90 KN-kód szövegezése határozza meg.
  A csatlakozó mellett az áru több más elektromos összetevőt is tartalmaz. Ráadásul az áru az elektromos áramkörökhöz való és az elektromos áramkörökön belüli csatlakozás biztosítása mellett több más elektromos funkciót is ellát, így galvanikus elválasztást biztosít, és védelmet nyújt a túlfeszültséggel és a közös módusú zajjal szemben. Ezek az összetevők egyformán fontosak, mert valamennyi együttesen járul hozzá az Ethernet-hálózatbeli kapcsolatok létesítéséhez szükséges műszaki követelmények biztosításához.
  Következésképpen dugaszként a 8536 vtsz. alá történő besorolás kizárt.
  Mivel az árut vezetékes hálózatok távközlési berendezéseiben használják, ezért, vezetékes vagy vezeték nélküli hálózatok távközlési berendezéseinek alkatrészeként a 8517 70 90 KN-kód alá kell besorolni. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Csatlakozótűkkel ellátott, 2 × 1,5 × 1,5 cm méretű készülékházban elhelyezett áru (úgynevezett „transzformátormodul RJ 45 dugasszal”).

Az áru egy nyomtatott áramköri lapból áll, amely négy transzformátorral, egy kondenzátorral és négy ellenállással szerelt. Tartalmaz még beépítve két fénykibocsátó diódát is, amelyek nem kapcsolódnak a többi összetevőhöz.

Az árut kifejezetten a 10/100 BASE-T Ethernet hálózathoz tervezték, és arra szolgál, hogy egy nyomtatott áramköri lapra helyezve jelek adása és vétele céljából csatlakozást létesítsen egy helyi hálózat gépei számára.

Emellett galvanikus elválasztást is biztosít, és védi a jeleket a túlfeszültséggel és a közös módusú zajjal szemben.

8517 70 90

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a XVI. áruosztályhoz tartozó megjegyzések 2. b) pontja, valamint a 8517, a 8517 70 és a 8517 70 90 KN-kód szövegezése határozza meg.

A csatlakozó mellett az áru több más elektromos összetevőt is tartalmaz. Ráadásul az áru az elektromos áramkörökhöz való és az elektromos áramkörökön belüli csatlakozás biztosítása mellett több más elektromos funkciót is ellát, így galvanikus elválasztást biztosít, és védelmet nyújt a túlfeszültséggel és a közös módusú zajjal szemben. Ezek az összetevők egyformán fontosak, mert valamennyi együttesen járul hozzá az Ethernet-hálózatbeli kapcsolatok létesítéséhez szükséges műszaki követelmények biztosításához.

Következésképpen dugaszként a 8536 vtsz. alá történő besorolás kizárt.

Mivel az árut vezetékes hálózatok távközlési berendezéseiben használják, ezért, vezetékes vagy vezeték nélküli hálózatok távközlési berendezéseinek alkatrészeként a 8517 70 90 KN-kód alá kell besorolni.

---

| 31.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/34

---

A BIZOTTSÁG 698/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. július 25.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendelet mellékletének 1. és 3. tételében előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex-bizottság véleményével; a 2. tételről a Vámkódex Bizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendelet mellékletének 1. és 3. tételében előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex-bizottság véleményével; a 2. tételről a Vámkódex Bizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 25-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Gépjárművekbe szánt multifunkcionális készülék (ún. autós multimédia-központ), amely két fő komponensből áll:






  — | egy CD/DVD-lejátszó egységgel kombinált rádióműsor-vevőkészülékből, |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

1.

Gépjárművekbe szánt multifunkcionális készülék (ún. autós multimédia-központ), amely két fő komponensből áll:

—

egy CD/DVD-lejátszó egységgel kombinált rádióműsor-vevőkészülékből,

| — | egy körülbelül 17,5 cm-es (7 hüvelykes) képátlójú és 16:9-es képarányú, érintőképernyős, levehető, színes folyadékkristályos kijelzőből (LCD). |
| --- | --- |

—

egy körülbelül 17,5 cm-es (7 hüvelykes) képátlójú és 16:9-es képarányú, érintőképernyős, levehető, színes folyadékkristályos kijelzőből (LCD).

A készülék külső forrásból (például tolatókamerából) érkező videojelek vételére alkalmas csatlakozókkal van szerelve.

A készüléket egy távirányítóval mutatják be.

A készülékhez egy további megjelenítő is csatlakoztatható.

8528 59 40

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 3. c) és 6. általános szabály, valamint a 8528, a 8528 59 és a 8528 59 40 KN-kód szövege határozza meg.

A készülék olyan komponensekből áll, amelyek különböző funkciókat képesek ellátni (hanglejátszás, videolejátszás, rádióműsor-vétel, videokép-kijelzés), de – a készülék kialakítását és koncepcióját tekintve – ezen komponensek egyike sem adja a készülék meghatározó jellegét.

Következésképpen a készüléket a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 3. c) általános szabály alkalmazásával, mint más színes monitort, LCD technológiával működő képernyővel, a 8528 59 40 KN-kód alá kell sorolni.

| 2. | Gépjárművekbe szánt multifunkcionális készülék (ún. autós multimédia-központ), amelynek mérete körülbelül 17 × 5 × 16 cm.
  Ugyanazon készülékházon belül tartalmaz egy rádióműsor-vevőkészüléket, egy audio- és videolejátszó egységet és egy körülbelül 8 cm-es (3,5 hüvelykes) képátlójú, színes folyadékkristályos kijelzőt (LCD).
  A készülék külső forrásból (például tolatókamerából) érkező videojelek vételére alkalmas csatlakozókkal van szerelve.
  A készülék USB memóriáról kép- és hanganyagok lejátszására is képes.
  A készüléket egy távirányítóval mutatják be.
  A készülékhez egy további megjelenítő is csatlakoztatható. |
| --- | --- |

2.

Gépjárművekbe szánt multifunkcionális készülék (ún. autós multimédia-központ), amelynek mérete körülbelül 17 × 5 × 16 cm.

Ugyanazon készülékházon belül tartalmaz egy rádióműsor-vevőkészüléket, egy audio- és videolejátszó egységet és egy körülbelül 8 cm-es (3,5 hüvelykes) képátlójú, színes folyadékkristályos kijelzőt (LCD).

A készülék külső forrásból (például tolatókamerából) érkező videojelek vételére alkalmas csatlakozókkal van szerelve.

A készülék USB memóriáról kép- és hanganyagok lejátszására is képes.

A készüléket egy távirányítóval mutatják be.

A készülékhez egy további megjelenítő is csatlakoztatható.

8528 59 40

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 3. c) és 6. általános szabály, valamint a 8528, a 8528 59 és a 8528 59 40 KN-kód szövege határozza meg.

A készülék olyan komponensekből áll, amelyek különböző funkciókat képesek ellátni (hanglejátszás, videolejátszás, rádióműsor-vétel, videokép-kijelzés), de – a készülék kialakítását és koncepcióját tekintve – ezen komponensek egyike sem adja a készülék meghatározó jellegét.

Következésképpen a készüléket a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 3. c) általános szabály alkalmazásával, mint más színes monitort, LCD technológiával működő képernyővel, a 8528 59 40 KN-kód alá kell sorolni.

| 3. | Gépjárművekbe szánt multifunkcionális készülék (ún. autós multimédia-központ).
  Ugyanazon készülékházon belül tartalmaz egy rádióműsor-vevőkészüléket, egy audio- és videolejátszó egységet, egy rádiónavigációs egységet és egy körülbelül 18 cm-es (7 hüvelykes) képátlójú, 16:9-es képarányú színes folyadékkristályos kijelzőt (LCD).
  A készülék külső forrásból (például tolatókamerából vagy DVB-T tunerből) érkező videojelek vételére alkalmas csatlakozókkal van szerelve.
  A készülék memóriakártyáról kép- és hanganyagok lejátszására is képes.
  A készüléket két távirányítóval mutatják be.
  A készülékhez egy további megjelenítő is csatlakoztatható. |
| --- | --- |

3.

Gépjárművekbe szánt multifunkcionális készülék (ún. autós multimédia-központ).

Ugyanazon készülékházon belül tartalmaz egy rádióműsor-vevőkészüléket, egy audio- és videolejátszó egységet, egy rádiónavigációs egységet és egy körülbelül 18 cm-es (7 hüvelykes) képátlójú, 16:9-es képarányú színes folyadékkristályos kijelzőt (LCD).

A készülék külső forrásból (például tolatókamerából vagy DVB-T tunerből) érkező videojelek vételére alkalmas csatlakozókkal van szerelve.

A készülék memóriakártyáról kép- és hanganyagok lejátszására is képes.

A készüléket két távirányítóval mutatják be.

A készülékhez egy további megjelenítő is csatlakoztatható.

8528 59 40

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1., 3. c) és 6. általános szabály, valamint a 8528, a 8528 59 és a 8528 59 40 KN-kód szövege határozza meg.

A készülék olyan komponensekből áll, amelyek különböző funkciókat képesek ellátni (hanglejátszás, videolejátszás, rádióműsor-vétel, videokép-kijelzés, navigáció), de – a készülék kialakítását és koncepcióját tekintve – ezen komponensek egyike sem adja a készülék meghatározó jellegét.

Következésképpen a készüléket a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 3. c) általános szabály alkalmazásával, mint más színes monitort, LCD technológiával működő képernyővel, a 8528 59 40 KN-kód alá kell sorolni.

---

| 31.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/37

---

A BIZOTTSÁG 699/2012/EU RENDELETE

(2012. július 30.)

az Oroszországból és Törökországból származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények és -illesztékek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2011. november 1-jén az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az Oroszországból és Törökországból (a továbbiakban: érintett országok) származó egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását. |
| --- | --- |

(1)

2011. november 1-jén az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítésben (2) (a továbbiakban: eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az Oroszországból és Törökországból (a továbbiakban: érintett országok) származó egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindítását.

| (2) | Az eljárás alapját az a panasz képezte, amelyet 2011. szeptember 20-án nyújtott be az Európai Unió tompahegesztéssel készült szerelvények iparával foglalkozó érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: panaszosok) azon gyártók nevében, amelyek gyártása az egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 40 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárás alapját az a panasz képezte, amelyet 2011. szeptember 20-án nyújtott be az Európai Unió tompahegesztéssel készült szerelvények iparával foglalkozó érdekvédelmi bizottsága (a továbbiakban: panaszosok) azon gyártók nevében, amelyek gyártása az egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 40 %-át teszi ki. A panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az ebből eredő jelentős kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult az eljárás megindításához.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, az érintett országok képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság az eljárás megindításáról hivatalosan értesítette a panaszosokat, más ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, az érintett országok képviselőit, valamint az ismert importőröket és felhasználókat. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosított arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül meghallgatást kérjenek.

| (4) | Minden olyan érdekelt fél, aki kérelmezte és megindokolta a meghallgatásra való igényét, szóbeli meghallgatáson vehetett részt. |
| --- | --- |

(4)

Minden olyan érdekelt fél, aki kérelmezte és megindokolta a meghallgatásra való igényét, szóbeli meghallgatáson vehetett részt.

a)   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (5) | Tekintettel az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a kár megállapítása érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel az uniós gyártók nyilvánvalóan nagy számára, a kár megállapítása érdekében az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételt irányoztak elő.

| (6) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A kiválasztott minta három vállalatból állt, melyeket a vizsgálat megindítását megelőzően ismert, hasonló terméket gyártó 22 uniós gyártó közül választottak ki. |
| --- | --- |

(6)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság bejelentette, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A kiválasztott minta három vállalatból állt, melyeket a vizsgálat megindítását megelőzően ismert, hasonló terméket gyártó 22 uniós gyártó közül választottak ki.

| (7) | A mintát olyan értékesítési és gyártási volumen alapján állították össze, mely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A kiválasztott mintában szereplő uniós gyártók négy tagállamban működnek; az összes uniós gyártó teljes EU-s értékesítésének 48 %-át, a fellépő gyártóknak pedig a 64 %-át képviselik. Egyik érdekelt fél sem emelt kifogást a javasolt minta ellen. |
| --- | --- |

(7)

A mintát olyan értékesítési és gyártási volumen alapján állították össze, mely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A kiválasztott mintában szereplő uniós gyártók négy tagállamban működnek; az összes uniós gyártó teljes EU-s értékesítésének 48 %-át, a fellépő gyártóknak pedig a 64 %-át képviselik. Egyik érdekelt fél sem emelt kifogást a javasolt minta ellen.

b)   Mintavétel a független importőrök körében

| (8) | Tekintettel a független importőrök esetlegesen nagy számára, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételre kerül sor. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthasson egy mintát, minden importőrt felkértek, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően szolgáltasson alapvető információkat a 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig tartó vizsgálati időszak során a vizsgált termékkel kapcsolatos tevékenységeiről. |
| --- | --- |

(8)

Tekintettel a független importőrök esetlegesen nagy számára, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételre kerül sor. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthasson egy mintát, minden importőrt felkértek, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően szolgáltasson alapvető információkat a 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig tartó vizsgálati időszak során a vizsgált termékkel kapcsolatos tevékenységeiről.

| (9) | A Bizottság 38 független importőrt keresett meg, ám közülük mindössze öt vállalat válaszolt határidőn belül a mintavételi kérdőívre. Az egyik vállalkozásról bebizonyosodott, hogy inkább felhasználó, mint importőr. Arra a következtetésre jutottak, hogy nincs szükség mintavételre, így a kérdőíveket mind a négy jelentkező vállalatnak megküldték. Végül csak két importőr válaszolt a kérdőívre, és működött együtt teljes mértékben a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság 38 független importőrt keresett meg, ám közülük mindössze öt vállalat válaszolt határidőn belül a mintavételi kérdőívre. Az egyik vállalkozásról bebizonyosodott, hogy inkább felhasználó, mint importőr. Arra a következtetésre jutottak, hogy nincs szükség mintavételre, így a kérdőíveket mind a négy jelentkező vállalatnak megküldték. Végül csak két importőr válaszolt a kérdőívre, és működött együtt teljes mértékben a vizsgálat során.

c)   Mintavétel az exportáló gyártók körében

| (10) | Tekintettel az exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő a dömping meghatározására. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthasson egy mintát, minden exportáló gyártót felkértek, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően szolgáltasson alapvető információkat a 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig tartó vizsgálati időszakban a vizsgált termékkel kapcsolatos tevékenységeiről. A Bizottság az érintett országok hatóságaival is konzultációt folytatott. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel az exportáló gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az alaprendelet 17. cikkével összhangban az eljárás megindításáról szóló értesítésben mintavételt irányoztak elő a dömping meghatározására. Annak érdekében, hogy a Bizottság eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthasson egy mintát, minden exportáló gyártót felkértek, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltaknak megfelelően szolgáltasson alapvető információkat a 2010. október 1-jétől2011. szeptember 30-ig tartó vizsgálati időszakban a vizsgált termékkel kapcsolatos tevékenységeiről. A Bizottság az érintett országok hatóságaival is konzultációt folytatott.

| (11) | A vizsgálat során egyetlen orosz exportáló gyártó sem működött együtt. A török exportáló gyártók tekintetében három vállalat jelentkezett, így a Bizottság úgy döntött, hogy Törökország vonatkozásában nincs szükség mintavételre. A szóban forgó három együttműködő török vállalat a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló török export túlnyomó részét képviselte. |
| --- | --- |

(11)

A vizsgálat során egyetlen orosz exportáló gyártó sem működött együtt. A török exportáló gyártók tekintetében három vállalat jelentkezett, így a Bizottság úgy döntött, hogy Törökország vonatkozásában nincs szükség mintavételre. A szóban forgó három együttműködő török vállalat a vizsgálati időszak alatt az Unióba irányuló török export túlnyomó részét képviselte.

d)   Kitöltött kérdőívek és ellenőrzés

| (12) | Az elemzés érdekében a Bizottság mindhárom együttműködő török exportáló gyártónak megküldte a kérdőíveket, csakúgy mint a mintában szereplő uniós gyártóknak és az együttműködő független importőröknek és felhasználóknak. |
| --- | --- |

(12)

Az elemzés érdekében a Bizottság mindhárom együttműködő török exportáló gyártónak megküldte a kérdőíveket, csakúgy mint a mintában szereplő uniós gyártóknak és az együttműködő független importőröknek és felhasználóknak.

| (13) | A kérdőívre mindhárom együttműködő török exportáló gyártó, a mintában szereplő összes uniós gyártó, valamint kettő független uniós importőr és négy felhasználó válaszolt. |
| --- | --- |

(13)

A kérdőívre mindhárom együttműködő török exportáló gyártó, a mintában szereplő összes uniós gyártó, valamint kettő független uniós importőr és négy felhasználó válaszolt.

| (14) | A Bizottság feltárta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra: | Exportáló gyártók Törökországban







  — | RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Isztambul, Törökország; |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

A Bizottság feltárta és ellenőrizte az uniós érdek tekintetében kárt okozó dömping ideiglenes megállapításához szükséges valamennyi információt. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

Exportáló gyártók Törökországban

—

RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Isztambul, Törökország;

| — | SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Isztambul, Törökország; |
| --- | --- |

—

SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Isztambul, Törökország;

| — | UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Isztambul, Törökország. |
| --- | --- |

—

UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Isztambul, Törökország.

| | Uniós gyártók







  — | ERNE Fittings, Schlinz, Ausztria; |
| --- | --- | --- |

Uniós gyártók

—

ERNE Fittings, Schlinz, Ausztria;

| — | Virgilio CENA & Figli S.p.a. – Brescia, Olaszország. |
| --- | --- |

—

Virgilio CENA & Figli S.p.a. – Brescia, Olaszország.

3.   Vizsgálati időszak

| (15) | A dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1-je és 2011. szeptember 30-a közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) irányult. A kár megítélése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008-tól a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(15)

A dömping és a kár vizsgálata a 2010. október 1-je és 2011. szeptember 30-a közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) irányult. A kár megítélése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2008-tól a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

4.   Más harmadik országok vonatkozásában hatályban lévő intézkedések

| (16) | Hatályos dömpingellenes intézkedések vonatkoznak egyes Malajziából, Kínai Népköztársaságból, Koreai Köztársaságból és Thaiföldről származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvényekre és -illesztékekre, valamint az intézkedések megkerülésével kapcsolatos gyakorlat következtében egyes Indonéziából, Srí Lankáról, Fülöp-szigetekről és Tajvanból szállított, Kínai Népköztársaságból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvényekre és –illesztékekre is (meghatározott kivételekkel) (3). Az előző mondatban szereplő országokra a továbbiakban „dömpingellenes intézkedések hatálya alatt lévő országokként” történik hivatkozás. |
| --- | --- |

(16)

Hatályos dömpingellenes intézkedések vonatkoznak egyes Malajziából, Kínai Népköztársaságból, Koreai Köztársaságból és Thaiföldről származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvényekre és -illesztékekre, valamint az intézkedések megkerülésével kapcsolatos gyakorlat következtében egyes Indonéziából, Srí Lankáról, Fülöp-szigetekről és Tajvanból szállított, Kínai Népköztársaságból származó, egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvényekre és –illesztékekre is (meghatározott kivételekkel) (3). Az előző mondatban szereplő országokra a továbbiakban „dömpingellenes intézkedések hatálya alatt lévő országokként” történik hivatkozás.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (17) | Az érintett termék a jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények és -illesztékek (öntött szerelvények, karimák és menetes szerelvények kivételével), amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(17)

Az érintett termék a jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó, vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények és -illesztékek (öntött szerelvények, karimák és menetes szerelvények kivételével), amelyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, és amelyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel (a továbbiakban: érintett termék).

| (18) | A gyártási folyamat során a könyökdarabok, szűkítő darabok és T-idomok gyártásához varrat nélküli vagy hegesztett acélcsöveket, míg a kupakok előállításához rendszerint acéllapokat használnak alapanyagként. A könyökdarabok és a szűkítő darabok gyártásakor vágással, formázással, hajlítással vagy szűkítéssel dolgoznak. A T-idomok gyártásához hidrosztatikai nyomást alkalmaznak, a kupakokat pedig lapok formázásával állítják elő. A csomagolást megelőzően rendszerint leélezésre és sörétezésre is sor kerül. Egyes esetekben a termékeket galvanizálással utókezelik. Valamennyi terméktípus megegyező alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel bír, valamint alapvető felhasználásuk is ugyanaz. |
| --- | --- |

(18)

A gyártási folyamat során a könyökdarabok, szűkítő darabok és T-idomok gyártásához varrat nélküli vagy hegesztett acélcsöveket, míg a kupakok előállításához rendszerint acéllapokat használnak alapanyagként. A könyökdarabok és a szűkítő darabok gyártásakor vágással, formázással, hajlítással vagy szűkítéssel dolgoznak. A T-idomok gyártásához hidrosztatikai nyomást alkalmaznak, a kupakokat pedig lapok formázásával állítják elő. A csomagolást megelőzően rendszerint leélezésre és sörétezésre is sor kerül. Egyes esetekben a termékeket galvanizálással utókezelik. Valamennyi terméktípus megegyező alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel bír, valamint alapvető felhasználásuk is ugyanaz.

| (19) | A csőszerelvények és -illesztékek a petrolkémiai iparban, az építőiparban, az energiatermelésben, a hajógyártásban és ipari létesítményekben használatosak. Segítségükkel csöveket csatlakoztatnak egymáshoz valamennyi fent említett alkalmazási területen. |
| --- | --- |

(19)

A csőszerelvények és -illesztékek a petrolkémiai iparban, az építőiparban, az energiatermelésben, a hajógyártásban és ipari létesítményekben használatosak. Segítségükkel csöveket csatlakoztatnak egymáshoz valamennyi fent említett alkalmazási területen.

2.   Hasonló termék

| (20) | Az érintett termék, valamint az egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek, amelyek az érintett országok belső piacán kaphatók, illetve az egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek, amelyeket az uniós gazdasági ágazat az Unión belül értékesít, a megállapítások szerint egyforma alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel bírnak, és alapvető felhasználási módjuk is azonos. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint ideiglenesen hasonlónak tekintendők. |
| --- | --- |

(20)

Az érintett termék, valamint az egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek, amelyek az érintett országok belső piacán kaphatók, illetve az egyes vasból vagy acélból készült csőszerelvények és -illesztékek, amelyeket az uniós gazdasági ágazat az Unión belül értékesít, a megállapítások szerint egyforma alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel bírnak, és alapvető felhasználási módjuk is azonos. Ezért ezek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint ideiglenesen hasonlónak tekintendők.

C.   DÖMPING

1.   Oroszország

| (21) | A fenti (11) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen orosz exportáló gyártó sem működött együtt a szóban forgó vizsgálat során. Ezért az alaprendelet 18. cikkével összhangban az Oroszországra vonatkozó dömpingkalkulációt a rendelkezésre álló tények alapján végezték el, az alábbiak szerint. |
| --- | --- |

(21)

A fenti (11) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen orosz exportáló gyártó sem működött együtt a szóban forgó vizsgálat során. Ezért az alaprendelet 18. cikkével összhangban az Oroszországra vonatkozó dömpingkalkulációt a rendelkezésre álló tények alapján végezték el, az alábbiak szerint.

1.1.   Rendes érték

| (22) | Együttműködő orosz exportáló gyártó hiányában Oroszország vonatkozásában a rendes értéket a rendelkezésre álló tények alapján számították ki. |
| --- | --- |

(22)

Együttműködő orosz exportáló gyártó hiányában Oroszország vonatkozásában a rendes értéket a rendelkezésre álló tények alapján számították ki.

| (23) | Megjegyzendő, hogy a panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az érintett termék oroszországi importból származó dömpingjére. A bizonyíték alapjául szolgáló kalkulációhoz – részletesebb információk hiányában – az Oroszországra vonatkozó számtanilag képzett rendes értéket használták. Mindazonáltal a pontosabb rendes érték meghatározása végett a Bizottság ideiglenesen úgy határozott, hogy az Oroszországra vonatkozó rendes értéket azon információk alapján számítják ki, melyeket az érintett termék gyártásához orosz varrat nélküli csöveket használó török exportáló gyártók bocsátottak rendelkezésre. Az érintett termék előállítási költségeinek java részét a nyersanyagköltségek képezik, ezért a rendelkezésre álló tények alapján ez a módszer tűnt a legésszerűbbnek az Oroszországra vonatkozó rendes érték megállapítása végett. |
| --- | --- |

(23)

Megjegyzendő, hogy a panasz prima facie bizonyítékot tartalmazott az érintett termék oroszországi importból származó dömpingjére. A bizonyíték alapjául szolgáló kalkulációhoz – részletesebb információk hiányában – az Oroszországra vonatkozó számtanilag képzett rendes értéket használták. Mindazonáltal a pontosabb rendes érték meghatározása végett a Bizottság ideiglenesen úgy határozott, hogy az Oroszországra vonatkozó rendes értéket azon információk alapján számítják ki, melyeket az érintett termék gyártásához orosz varrat nélküli csöveket használó török exportáló gyártók bocsátottak rendelkezésre. Az érintett termék előállítási költségeinek java részét a nyersanyagköltségek képezik, ezért a rendelkezésre álló tények alapján ez a módszer tűnt a legésszerűbbnek az Oroszországra vonatkozó rendes érték megállapítása végett.

| (24) | Az Oroszországra vonatkozó rendes érték kiszámítására ezért oly módon került sor, hogy megállapították a nyersanyagot részben Oroszországból beszerző együttműködő török exportáló gyártók rendes értékének súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(24)

Az Oroszországra vonatkozó rendes érték kiszámítására ezért oly módon került sor, hogy megállapították a nyersanyagot részben Oroszországból beszerző együttműködő török exportáló gyártók rendes értékének súlyozott átlagát.

| (25) | Lényeges megjegyezni, hogy a kalkulációból származó rendes érték megállapítására az érintett termék valamennyi típusa helyett mindössze az import legnagyobb hányadát képviselő terméktípus (könyökdarabok) vonatkozásában került sor, mindez lehetővé tette az exportárral történő reprezentatív összehasonlítást (lásd a további preambulumbekezdéseket). |
| --- | --- |

(25)

Lényeges megjegyezni, hogy a kalkulációból származó rendes érték megállapítására az érintett termék valamennyi típusa helyett mindössze az import legnagyobb hányadát képviselő terméktípus (könyökdarabok) vonatkozásában került sor, mindez lehetővé tette az exportárral történő reprezentatív összehasonlítást (lásd a további preambulumbekezdéseket).

1.2.   Exportár

| (26) | Az árral kapcsolatos részletesebb információk hiányában az érintett termék Oroszországból származó importjának exportárát az Eurostat behozatali adatai alapján állapították meg. Tekintettel az egyes KN-kódokkal bejelentett termékek széles skálájára, az exportár meghatározásakor az Eurostat adatait az import legnagyobb hányadát képviselő, az érintett termék vonatkozásában reprezentatívnak tekintett terméktípusra (könyökdarabok) szűkítették. Az exportár alapját így a 7307 93 11 KN-kód képezte. |
| --- | --- |

(26)

Az árral kapcsolatos részletesebb információk hiányában az érintett termék Oroszországból származó importjának exportárát az Eurostat behozatali adatai alapján állapították meg. Tekintettel az egyes KN-kódokkal bejelentett termékek széles skálájára, az exportár meghatározásakor az Eurostat adatait az import legnagyobb hányadát képviselő, az érintett termék vonatkozásában reprezentatívnak tekintett terméktípusra (könyökdarabok) szűkítették. Az exportár alapját így a 7307 93 11 KN-kód képezte.

| (27) | Tekintettel arra, hogy Oroszországból Bulgáriába, Észtországba és Litvániába irányuló egyes importügyletek – vélhetően a téves termékbesorolásnak köszönhetően – helytelen bejelentéseket tartalmaztak, a fent említett Eurostat behozatali számadatok kiigazításra szorultak. Ezeket az ügyleteket az alaprendelet 14. cikke (6) bekezdésének megfelelően rendelkezésre álló importstatisztikák felhasználásával azonosították, majd annak érdekében, hogy a dömpingkalkulációban kiküszöböljék a torzított exportár használatát, eltávolították őket az exportár kiszámításához használt adatok sorából. |
| --- | --- |

(27)

Tekintettel arra, hogy Oroszországból Bulgáriába, Észtországba és Litvániába irányuló egyes importügyletek – vélhetően a téves termékbesorolásnak köszönhetően – helytelen bejelentéseket tartalmaztak, a fent említett Eurostat behozatali számadatok kiigazításra szorultak. Ezeket az ügyleteket az alaprendelet 14. cikke (6) bekezdésének megfelelően rendelkezésre álló importstatisztikák felhasználásával azonosították, majd annak érdekében, hogy a dömpingkalkulációban kiküszöböljék a torzított exportár használatát, eltávolították őket az exportár kiszámításához használt adatok sorából.

1.3.   Összehasonlítás

| (28) | A dömpingkülönbözetet az Eurostat adatain alapuló gyártelepi exportár, valamint az Oroszország vonatkozásában a fent részletezettek szerint megállapított rendes érték összehasonlítása révén állapították meg. |
| --- | --- |

(28)

A dömpingkülönbözetet az Eurostat adatain alapuló gyártelepi exportár, valamint az Oroszország vonatkozásában a fent részletezettek szerint megállapított rendes érték összehasonlítása révén állapították meg.

| (29) | A gyártelepi exportár meghatározása végett az Eurostat adatain alapuló (és a torzulások kiküszöbölése végett a fentiekben leírt módon kiigazított) CIF-exportárat a szállítási költségek figyelembe vételével kiigazították. E célból a panaszban feltüntetett, ésszerű becslésnek tekintett szállítási költségeket alkalmazták. |
| --- | --- |

(29)

A gyártelepi exportár meghatározása végett az Eurostat adatain alapuló (és a torzulások kiküszöbölése végett a fentiekben leírt módon kiigazított) CIF-exportárat a szállítási költségek figyelembe vételével kiigazították. E célból a panaszban feltüntetett, ésszerű becslésnek tekintett szállítási költségeket alkalmazták.

1.4.   Dömpingkülönbözet

| (30) | Az országos dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában van kifejezve. |
| --- | --- |

(30)

Az országos dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában van kifejezve.

| (31) | Ez alapján az ideiglenes országos dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Minden vállalat | 23,8 % |

(31)

Ez alapján az ideiglenes országos dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következő:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Minden vállalat

23,8 %

2.   Törökország

2.1.   Rendes érték

| (32) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság mindhárom együttműködő exportáló gyártó vonatkozásában először azt állapította meg, hogy a hasonló termék teljes belföldi értékesítése reprezentatív volt-e, azaz hogy az ilyen értékesítések volumene kitette-e az érintett termék Unióba irányuló összes exportértékesítésének legalább 5 %-át. A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a hasonló termék hazai értékesítése valamennyi együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatívnak tekinthető. |
| --- | --- |

(32)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottság mindhárom együttműködő exportáló gyártó vonatkozásában először azt állapította meg, hogy a hasonló termék teljes belföldi értékesítése reprezentatív volt-e, azaz hogy az ilyen értékesítések volumene kitette-e az érintett termék Unióba irányuló összes exportértékesítésének legalább 5 %-át. A vizsgálat arra a következtetésre jutott, hogy a hasonló termék hazai értékesítése valamennyi együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatívnak tekinthető.

| (33) | Ezt követően a Bizottság meghatározta azokat a terméktípusokat, melyeket az általános belföldi reprezentatív értékesítéssel rendelkező vállalatok belföldi piacukon értékesítettek, és amelyek egyúttal megegyeztek az uniós kivitel keretében értékesített típusokkal, vagy nagyon hasonlóak voltak hozzájuk. |
| --- | --- |

(33)

Ezt követően a Bizottság meghatározta azokat a terméktípusokat, melyeket az általános belföldi reprezentatív értékesítéssel rendelkező vállalatok belföldi piacukon értékesítettek, és amelyek egyúttal megegyeztek az uniós kivitel keretében értékesített típusokkal, vagy nagyon hasonlóak voltak hozzájuk.

| (34) | Az exportáló gyártók belföldi piacon értékesített valamennyi olyan hasonló terméktípusánál, amelyet össze lehetett hasonlítani az érintett termék Unióba irányuló export révén értékesített típusával, felmérték, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az adott típus belföldi értékesítése kellően reprezentatívnak tekinthető-e. Valamely terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus belföldi piacon független vevőknek értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt a hasonló terméktípus uniós exportra értékesített teljes mennyiségének. A vizsgálat megállapította, hogy a terméktípusok többségének tekintetében mindhárom vállalat esetében reprezentatívnak tekinthető a belföldi értékesítés. |
| --- | --- |

(34)

Az exportáló gyártók belföldi piacon értékesített valamennyi olyan hasonló terméktípusánál, amelyet össze lehetett hasonlítani az érintett termék Unióba irányuló export révén értékesített típusával, felmérték, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az adott típus belföldi értékesítése kellően reprezentatívnak tekinthető-e. Valamely terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszakban a terméktípus belföldi piacon független vevőknek értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt a hasonló terméktípus uniós exportra értékesített teljes mennyiségének. A vizsgálat megállapította, hogy a terméktípusok többségének tekintetében mindhárom vállalat esetében reprezentatívnak tekinthető a belföldi értékesítés.

| (35) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített érintett termék egyes típusai az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek tekinthetők-e. Erre úgy került sor, hogy minden egyes terméktípusnál megállapították, hogy a vizsgálati időszak folyamán mekkora volt a független fogyasztóknak a belföldi piacon történő, nyereséges értékesítések aránya. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített érintett termék egyes típusai az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek tekinthetők-e. Erre úgy került sor, hogy minden egyes terméktípusnál megállapították, hogy a vizsgálati időszak folyamán mekkora volt a független fogyasztóknak a belföldi piacon történő, nyereséges értékesítések aránya.

| (36) | Azokban az esetekben, amikor a gyártási költségek kiszámított értékével azonos vagy annál magasabb nettó értékesítési áron értékesített terméktípus értékesítési mennyisége az adott típus teljes értékesítési mennyiségében 80 %-nál többet képviselt, illetve amikor az adott típus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékével egyenlő vagy annál magasabb volt, a terméktípusonkénti rendes értéket az adott terméktípus belföldi értékesítési árának súlyozott átlagaként számították ki. |
| --- | --- |

(36)

Azokban az esetekben, amikor a gyártási költségek kiszámított értékével azonos vagy annál magasabb nettó értékesítési áron értékesített terméktípus értékesítési mennyisége az adott típus teljes értékesítési mennyiségében 80 %-nál többet képviselt, illetve amikor az adott típus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékével egyenlő vagy annál magasabb volt, a terméktípusonkénti rendes értéket az adott terméktípus belföldi értékesítési árának súlyozott átlagaként számították ki.

| (37) | Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítésének volumene az adott terméktípus teljes értékesítési volumenében 80 %-ot vagy ennél kevesebbet képviselt, illetve amikor az adott terméktípus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékénél alacsonyabb volt, a rendes érték alapját a tényleges belföldi ár képezte, amelyet az adott terméktípus kizárólag nyereséges belföldi értékesítésének súlyozott átlagáraként számítottak ki. |
| --- | --- |

(37)

Azokban az esetekben, amikor egy terméktípus nyereséges értékesítésének volumene az adott terméktípus teljes értékesítési volumenében 80 %-ot vagy ennél kevesebbet képviselt, illetve amikor az adott terméktípus súlyozott átlagára az egységnyi költség értékénél alacsonyabb volt, a rendes érték alapját a tényleges belföldi ár képezte, amelyet az adott terméktípus kizárólag nyereséges belföldi értékesítésének súlyozott átlagáraként számítottak ki.

| (38) | A vizsgálat megállapította, hogy egyes hasonló terméktípusok nyereséges értékesítése meghaladta a belföldi összértékesítés 80 %-át, így ezen értékesítések vonatkozásában valamennyi belföldi értékesítést felhasználtak a rendes érték átlagárának kiszámításához. A megítélés szerint szokásos kereskedelmi forgalom keretében értékesített többi terméktípus esetében kizárólag a nyereséges értékesítéseket vették figyelembe. |
| --- | --- |

(38)

A vizsgálat megállapította, hogy egyes hasonló terméktípusok nyereséges értékesítése meghaladta a belföldi összértékesítés 80 %-át, így ezen értékesítések vonatkozásában valamennyi belföldi értékesítést felhasználtak a rendes érték átlagárának kiszámításához. A megítélés szerint szokásos kereskedelmi forgalom keretében értékesített többi terméktípus esetében kizárólag a nyereséges értékesítéseket vették figyelembe.

| (39) | Amennyiben valamennyi terméktípus értékesítése veszteséges volt, ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintették. Azon terméktípusoknál, amelyek értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalmon kívül vagy a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben került sor, a rendes értéket számtanilag kellett képezni. Noha csak korlátozott mennyiségben, de mindhárom vizsgált vállalat értékesített ilyen terméktípusokat az Unióba irányuló export keretében. |
| --- | --- |

(39)

Amennyiben valamennyi terméktípus értékesítése veszteséges volt, ezeket nem a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekintették. Azon terméktípusoknál, amelyek értékesítésére a rendes kereskedelmi forgalmon kívül vagy a belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben került sor, a rendes értéket számtanilag kellett képezni. Noha csak korlátozott mennyiségben, de mindhárom vizsgált vállalat értékesített ilyen terméktípusokat az Unióba irányuló export keretében.

| (40) | A rendes érték kiszámításához az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban a felmerült eladási, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és az érintett együttműködő exportáló gyártók hasonló termékének – a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított – belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos gyártási költségeihez. A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében a nyereség súlyozott átlagát, valamint ezen nem reprezentatív, rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított értékesítések SGA-költségeit használták fel a rendes érték kiszámítása végett. |
| --- | --- |

(40)

A rendes érték kiszámításához az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban a felmerült eladási, általános és adminisztratív költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek) és az érintett együttműködő exportáló gyártók hasonló termékének – a vizsgálati időszakban rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított – belföldi értékesítéséből származó nyereségének súlyozott átlagát hozzáadták az adott exportáló gyártók vizsgálati időszakban felmerült saját átlagos gyártási költségeihez. A belföldi piacon nem reprezentatív mennyiségben értékesített terméktípusok esetében a nyereség súlyozott átlagát, valamint ezen nem reprezentatív, rendes kereskedelmi forgalomban bonyolított értékesítések SGA-költségeit használták fel a rendes érték kiszámítása végett.

2.2.   Exportár

| (41) | Az érintett terméket minden esetben független vevőknek szállították az Unióba, ezért az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint történt, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján. |
| --- | --- |

(41)

Az érintett terméket minden esetben független vevőknek szállították az Unióba, ezért az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint történt, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján.

| (42) | A vizsgálati időszak alatt az egyik török együttműködő vállalat a három közül igen korlátozott mennyiségben bonyolított uniós exportértékesítést. Az érintett vállalat azt állította, hogy szándékában áll nagyobb mennyiségű exportot bonyolítani az Unióba, ám nem áll módjában kellőképpen alacsony árakat ajánlani az importőröknek, következésképpen kérte, hogy ezt az elemzés vegye figyelembe. |
| --- | --- |

(42)

A vizsgálati időszak alatt az egyik török együttműködő vállalat a három közül igen korlátozott mennyiségben bonyolított uniós exportértékesítést. Az érintett vállalat azt állította, hogy szándékában áll nagyobb mennyiségű exportot bonyolítani az Unióba, ám nem áll módjában kellőképpen alacsony árakat ajánlani az importőröknek, következésképpen kérte, hogy ezt az elemzés vegye figyelembe.

| (43) | Mindazonáltal a szóban forgó vállalatra vonatkozó dömpingkalkulációt a korlátozott volumenű értékesítésre kellett alapozni. Annak ellenére, hogy a vállalat Unióba irányuló értékesítése ténylegesen korlátozott mennyiséggel bírt, az értékesítések adatait nem lehet figyelmen kívül hagyni, és kizárólag ezek képezhetik a vállalatra vonatkozó egyéni dömpingkülönbözet kiszámításának alapját. Mindenesetre az, hogy a vállalatnak az állítólagosan magas árak miatt nem áll módjában értékesítési mennyiségének növelése, nem tekinthető a vállalatot érintő dömpingkalkulációt befolyásoló tényezőnek. |
| --- | --- |

(43)

Mindazonáltal a szóban forgó vállalatra vonatkozó dömpingkalkulációt a korlátozott volumenű értékesítésre kellett alapozni. Annak ellenére, hogy a vállalat Unióba irányuló értékesítése ténylegesen korlátozott mennyiséggel bírt, az értékesítések adatait nem lehet figyelmen kívül hagyni, és kizárólag ezek képezhetik a vállalatra vonatkozó egyéni dömpingkülönbözet kiszámításának alapját. Mindenesetre az, hogy a vállalatnak az állítólagosan magas árak miatt nem áll módjában értékesítési mennyiségének növelése, nem tekinthető a vállalatot érintő dömpingkalkulációt befolyásoló tényezőnek.

2.3.   Összehasonlítás

| (44) | A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi paritáson állapították meg. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Megfelelő kiigazításokat hajtottak végre minden olyan esetben, amikor úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak. Ennek alapján a szállítási és biztosítási költségek – beleértve az exportáló országban felmerülő szállítási költségeket –, az árengedmények, a jutalékok, a hitelköltségek és a bankköltségek tekintetében került sor kiigazításra. |
| --- | --- |

(44)

A rendes értéket és az exportárakat gyártelepi paritáson állapították meg. A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették azokat a különbségeket is, amelyek az árakat és azok összehasonlíthatóságát befolyásolták. Megfelelő kiigazításokat hajtottak végre minden olyan esetben, amikor úgy ítélték meg, hogy azok ésszerűek, pontosak és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottak. Ennek alapján a szállítási és biztosítási költségek – beleértve az exportáló országban felmerülő szállítási költségeket –, az árengedmények, a jutalékok, a hitelköltségek és a bankköltségek tekintetében került sor kiigazításra.

2.4.   Dömpingkülönbözetek

| (45) | Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában vannak kifejezve. |
| --- | --- |

(45)

Az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában vannak kifejezve.

a)   A vizsgált vállalatok dömpingkülönbözete

| (46) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a három együttműködő exportáló gyártó egyikére vonatkozó egyéni dömpingkülönbözet megállapítására a rendes érték súlyozott átlagának és az érintett termék vállalat által alkalmazott uniós exportára súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően a három együttműködő exportáló gyártó egyikére vonatkozó egyéni dömpingkülönbözet megállapítására a rendes érték súlyozott átlagának és az érintett termék vállalat által alkalmazott uniós exportára súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor.

| (47) | Ugyanakkor a másik kettő együttműködő török gyártót illetően a rájuk vonatkozó dömpingkalkuláció rámutatott, hogy a vállalatok adott időszakban, adott ügyfelekkel és adott régiókra kiterjedően célzott dömpinget bonyolítottak le. Exportáraikat világosan követhető módon alakították ki; ezek a különböző vásárlók, régiók és időszakok esetében jelentős mértékben váltakoztak. Mindemellett a rendes érték súlyozott átlagának és az exportárak súlyozott átlagának összehasonlítását alapul vevő dömpingkalkuláció nem tükrözi a két érintett gyártó által bonyolított dömping teljes volumenét. |
| --- | --- |

(47)

Ugyanakkor a másik kettő együttműködő török gyártót illetően a rájuk vonatkozó dömpingkalkuláció rámutatott, hogy a vállalatok adott időszakban, adott ügyfelekkel és adott régiókra kiterjedően célzott dömpinget bonyolítottak le. Exportáraikat világosan követhető módon alakították ki; ezek a különböző vásárlók, régiók és időszakok esetében jelentős mértékben váltakoztak. Mindemellett a rendes érték súlyozott átlagának és az exportárak súlyozott átlagának összehasonlítását alapul vevő dömpingkalkuláció nem tükrözi a két érintett gyártó által bonyolított dömping teljes volumenét.

| (48) | A két érintett vállalat által bonyolított dömping teljes volumenének érzékeltetése érdekében az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően esetükben összehasonlították a súlyozott átlag alapján megállapított rendes értéket az Unióba irányuló összes egyéni exportügylet áraival. |
| --- | --- |

(48)

A két érintett vállalat által bonyolított dömping teljes volumenének érzékeltetése érdekében az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően esetükben összehasonlították a súlyozott átlag alapján megállapított rendes értéket az Unióba irányuló összes egyéni exportügylet áraival.

b)   A nem együttműködő vállalatok dömpingkülönbözete

| (49) | Valamennyi nem együttműködő török exportáló gyártó esetében maradvány dömpingkülönbözetet állapítottak meg. Tekintve, hogy az együttműködés aránya viszonylag alacsony szintet mutatott (a három együttműködő török vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt nem érte el az Unióba irányuló török export összességének 80 %-át), a maradvány dömpingkülönbözet alapját egy ésszerű módszer képezte, mely olyan különbözetet eredményezett, amely meghaladja a három együttműködő vállalat egyéni különbözetei közül a legmagasabbat. A különbözetet a három együttműködő vállalat közül a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező török együttműködő gyártó reprezentatív terméktípusokra vonatkozó értékesítései alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(49)

Valamennyi nem együttműködő török exportáló gyártó esetében maradvány dömpingkülönbözetet állapítottak meg. Tekintve, hogy az együttműködés aránya viszonylag alacsony szintet mutatott (a három együttműködő török vállalat exportvolumene a vizsgálati időszak alatt nem érte el az Unióba irányuló török export összességének 80 %-át), a maradvány dömpingkülönbözet alapját egy ésszerű módszer képezte, mely olyan különbözetet eredményezett, amely meghaladja a három együttműködő vállalat egyéni különbözetei közül a legmagasabbat. A különbözetet a három együttműködő vállalat közül a legmagasabb dömpingkülönbözettel rendelkező török együttműködő gyártó reprezentatív terméktípusokra vonatkozó értékesítései alapján állapították meg.

| (50) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| RSA | 9,6 % |
| Sardogan | 2,9 % |
| Unifit | 12,1 % |
| Összes többi vállalat | 16,7 % |

(50)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

RSA

9,6 %

Sardogan

2,9 %

Unifit

12,1 %

Összes többi vállalat

16,7 %

D.   A KÁR

1.   Az uniós gyártás és az uniós gazdasági ágazat

| (51) | A vizsgálati időszak során 22 gyártó állított elő hasonló terméket az Európai Unióban. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében az uniós gazdasági ágazatot a meglévő 22 uniós gyártó alkotja (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). |
| --- | --- |

(51)

A vizsgálati időszak során 22 gyártó állított elő hasonló terméket az Európai Unióban. Az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében az uniós gazdasági ágazatot a meglévő 22 uniós gyártó alkotja (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat).

| (52) | A fenti (7) preambulumbekezdésben szereplők szerint a mintába felvett három uniós gyártó a hasonló termék teljes uniós értékesítésének mintegy 50 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(52)

A fenti (7) preambulumbekezdésben szereplők szerint a mintába felvett három uniós gyártó a hasonló termék teljes uniós értékesítésének mintegy 50 %-át képviseli.

2.   Uniós felhasználás

| (53) | Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége alapján állapították meg; az ehhez szükséges információkat a mintában szereplő vállalatok kérdőívre adott válaszai, a fennmaradó uniós gyártók panaszban szereplő becslései, valamint az Eurostat behozatali mennyiségre vonatkozó adatai szolgáltatták. |
| --- | --- |

(53)

Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósuló értékesítési mennyisége alapján állapították meg; az ehhez szükséges információkat a mintában szereplő vállalatok kérdőívre adott válaszai, a fennmaradó uniós gyártók panaszban szereplő becslései, valamint az Eurostat behozatali mennyiségre vonatkozó adatai szolgáltatták.

| (54) | 2008 és a vizsgálati időszak között az Unión belüli felhasználás jelentősen, 40 %-kal csökkent. 2009-ben 44 %-kal esett vissza, majd 2010-ben ezen a szinten mozgott, míg a vizsgálati időszakban enyhe, 4 százalékpontos emelkedés volt tapasztalható.

  1.   táblázat


  Uniós felhasználás | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egység (tonna) | 98 197 | 55 172 | 54 878 | 58 706 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 56 | 56 | 60 |

(54)

2008 és a vizsgálati időszak között az Unión belüli felhasználás jelentősen, 40 %-kal csökkent. 2009-ben 44 %-kal esett vissza, majd 2010-ben ezen a szinten mozgott, míg a vizsgálati időszakban enyhe, 4 százalékpontos emelkedés volt tapasztalható.

1.   táblázat

Uniós felhasználás

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Egység (tonna)

98 197

55 172

54 878

58 706

Index (2008 = 100)

100

56

56

60

3.   Az érintett országokból érkező behozatal

3.1.   Az érintett behozatal hatásainak összesített értékelése

| (55) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó importját az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban lehet-e összesítve értékelni. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó importját az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban lehet-e összesítve értékelni.

| (56) | A vizsgálat mindkét országot illetően rámutatott, hogy a dömpingkülönbözetek meghaladták az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbértéket, és az e két országból származó dömpingelt behozatalok mennyisége nem tekinthető elhanyagolhatónak az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(56)

A vizsgálat mindkét országot illetően rámutatott, hogy a dömpingkülönbözetek meghaladták az alaprendelet 9. cikke (3) bekezdésében meghatározott de minimis küszöbértéket, és az e két országból származó dömpingelt behozatalok mennyisége nem tekinthető elhanyagolhatónak az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdésének értelmében.

| (57) | Az Oroszországból, valamint Törökországból származó behozatal és a hasonló termék közötti verseny feltételeit illetően a vizsgálat feltárta, hogy ezen országok gyártói ugyanazokat az értékesítési csatornákat használják, és hasonló kategóriába tartozó vevőknek értékesítenek. A vizsgálat feltárta továbbá, hogy az e két országból származó import a piaci részesedés vonatkozásában növekvő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(57)

Az Oroszországból, valamint Törökországból származó behozatal és a hasonló termék közötti verseny feltételeit illetően a vizsgálat feltárta, hogy ezen országok gyártói ugyanazokat az értékesítési csatornákat használják, és hasonló kategóriába tartozó vevőknek értékesítenek. A vizsgálat feltárta továbbá, hogy az e két országból származó import a piaci részesedés vonatkozásában növekvő tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban.

| (58) | Két együttműködő török exportáló azzal érvelt, hogy az Oroszországból, illetve Törökországból származó import összesített vizsgálata ebben az esetben nem helyénvaló, mivel a két országból származó import eltérő tendenciákat mutat mind a volumen, mind az árak tekintetében. |
| --- | --- |

(58)

Két együttműködő török exportáló azzal érvelt, hogy az Oroszországból, illetve Törökországból származó import összesített vizsgálata ebben az esetben nem helyénvaló, mivel a két országból származó import eltérő tendenciákat mutat mind a volumen, mind az árak tekintetében.

| (59) | E vonatkozásban megjegyzendő, hogy a vizsgálat megállapításai értelmében a Törökországból származó import volumene viszonylag egységes szintet mutat, míg az Oroszországból származó import növekszik. Ugyanakkor tekintve, hogy a figyelembe vett időszak alatt a kereslet csökkent, a piaci részesedés mindkét ország importja esetében növekszik. Árképzésük ugyanakkor nem mutat jelentős változást, legalábbis ami a 2009 és a vizsgálati időszak közötti periódust illeti (az orosz import 2008-as magas átlagára vélhetően a hibás bejelentéseknek tudható be); az orosz átlagárak mindössze csekély mértékben alacsonyabbak a török átlagáraknál. |
| --- | --- |

(59)

E vonatkozásban megjegyzendő, hogy a vizsgálat megállapításai értelmében a Törökországból származó import volumene viszonylag egységes szintet mutat, míg az Oroszországból származó import növekszik. Ugyanakkor tekintve, hogy a figyelembe vett időszak alatt a kereslet csökkent, a piaci részesedés mindkét ország importja esetében növekszik. Árképzésük ugyanakkor nem mutat jelentős változást, legalábbis ami a 2009 és a vizsgálati időszak közötti periódust illeti (az orosz import 2008-as magas átlagára vélhetően a hibás bejelentéseknek tudható be); az orosz átlagárak mindössze csekély mértékben alacsonyabbak a török átlagáraknál.

| (60) | Mindezekre tekintettel a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek mindegyike teljesül, és az Oroszországból, illetve Törökországból érkező behozatalt összesítve kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(60)

Mindezekre tekintettel a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott feltételek mindegyike teljesül, és az Oroszországból, illetve Törökországból érkező behozatalt összesítve kell vizsgálni.

3.2.   A dömpingelt import volumene

| (61) | Az érintett termék érintett országokból származó, az Unió piacára irányuló dömpingelt behozatalának mennyisége 46 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak folyamán. Részletesebben, az import 2009-ben 31 %-kal csökkent, majd 2010-ben nagy mértékben, 89 százalékponttal emelkedett, melyet a vizsgálati időszak alatt enyhe, 12 százalékpontos csökkenés követett. A vizsgálati időszakban a dömpingelt import volumene 2 935 tonnára rúgott.

  2.   táblázat


  Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egység (tonna) | 2 009 | 1 392 | 3 174 | 2 935 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 69 | 158 | 146 |
| Piaci részesedés | 2 % | 3 % | 6 % | 5 % |
| Forrás: Eurostat. |

(61)

Az érintett termék érintett országokból származó, az Unió piacára irányuló dömpingelt behozatalának mennyisége 46 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak folyamán. Részletesebben, az import 2009-ben 31 %-kal csökkent, majd 2010-ben nagy mértékben, 89 százalékponttal emelkedett, melyet a vizsgálati időszak alatt enyhe, 12 százalékpontos csökkenés követett. A vizsgálati időszakban a dömpingelt import volumene 2 935 tonnára rúgott.

2.   táblázat

Az érintett országokból származó dömpingelt behozatal

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Egység (tonna)

2 009

1 392

3 174

2 935

Index (2008 = 100)

100

69

158

146

Piaci részesedés

2 %

3 %

6 %

5 %

Forrás: Eurostat.

3.3.   A dömpingelt behozatal piaci részesedése

| (62) | Az érintett országokból származó dömpingelt import vonatkozó piaci részesedése a figyelembe vett időszakban több mint a kétszeresére, 2 %-ról 5 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(62)

Az érintett országokból származó dömpingelt import vonatkozó piaci részesedése a figyelembe vett időszakban több mint a kétszeresére, 2 %-ról 5 %-ra nőtt.

3.4.   Árak

a)   Az árak alakulása

| (63) | Az alábbi táblázat az Eurostat adatai alapján mutatja az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított átlagárát. A figyelembe vett időszak alatt az érintett országokból származó import tonnánkénti 1 961 EUR-s átlagára stabilitást mutatott; ez alól a 2010. év volt kivétel, amikor az ár mintegy 150 EUR-val csökkent.

  3.   táblázat


  A dömpingelt behozatal átlagárai | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési ár/tonna | 1 961 | 1 936 | 1 788 | 1 961 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 99 | 91 | 100 |
| Forrás: Eurostat. |

(63)

Az alábbi táblázat az Eurostat adatai alapján mutatja az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított átlagárát. A figyelembe vett időszak alatt az érintett országokból származó import tonnánkénti 1 961 EUR-s átlagára stabilitást mutatott; ez alól a 2010. év volt kivétel, amikor az ár mintegy 150 EUR-val csökkent.

3.   táblázat

A dömpingelt behozatal átlagárai

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési ár/tonna

1 961

1 936

1 788

1 961

Index (2008 = 100)

100

99

91

100

Forrás: Eurostat.

b)   Alákínálás

| (64) | Az együttműködő török exportáló gyártók értékesítési árai és a mintába felvett uniós gyártók Unión belüli értékesítési árai között típusok közötti összehasonlítás készült. Tekintettel arra, hogy az orosz exportálók nem működtek együtt a vizsgálatban, az alákínálás kiszámításához az Eurostat számára rendelkezésre bocsátott, CIF alapon számított árakat, valamint az uniós gyártók Unión belüli értékesítési átlagárait alkalmazták. Szükség esetén kiigazítást alkalmaztak mindkét érintett ország tekintetében, figyelembe véve a kereskedelem szintjét és a behozatal utáni költségeket, beleértve az orosz behozatal esetén fizetendő vámot is. |
| --- | --- |

(64)

Az együttműködő török exportáló gyártók értékesítési árai és a mintába felvett uniós gyártók Unión belüli értékesítési árai között típusok közötti összehasonlítás készült. Tekintettel arra, hogy az orosz exportálók nem működtek együtt a vizsgálatban, az alákínálás kiszámításához az Eurostat számára rendelkezésre bocsátott, CIF alapon számított árakat, valamint az uniós gyártók Unión belüli értékesítési átlagárait alkalmazták. Szükség esetén kiigazítást alkalmaztak mindkét érintett ország tekintetében, figyelembe véve a kereskedelem szintjét és a behozatal utáni költségeket, beleértve az orosz behozatal esetén fizetendő vámot is.

| (65) | Az összehasonlítás rámutatott, hogy a vizsgálati időszak során az érintett országokból származó és az Unióban értékesített érintett dömpingelt terméket az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest mintegy 30 %-os alákínálással értékesítették. |
| --- | --- |

(65)

Az összehasonlítás rámutatott, hogy a vizsgálati időszak során az érintett országokból származó és az Unióban értékesített érintett dömpingelt terméket az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest mintegy 30 %-os alákínálással értékesítették.

4.   Az uniós gazdasági ágazat helyzete

| (66) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és index értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(66)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és index értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (67) | A fenti magyarázatnak megfelelően a Bizottság élt azzal a lehetőséggel, hogy az uniós gyártókból mintát válasszon ki. A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására:






  — | A makroökonómiai elemeket (gyártás, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, árak, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a múltbeli dömping hatásait követő fellendülés) a teljes uniós gyártás szintjén értékelték, az együttműködő gyártóktól kapott információk alapján; az egyéb uniós gyártók esetében pedig a panasz adatain alapuló becslést alkalmaztak. |
| --- | --- | --- |

(67)

A fenti magyarázatnak megfelelően a Bizottság élt azzal a lehetőséggel, hogy az uniós gyártókból mintát válasszon ki. A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására:

—

A makroökonómiai elemeket (gyártás, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, árak, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a múltbeli dömping hatásait követő fellendülés) a teljes uniós gyártás szintjén értékelték, az együttműködő gyártóktól kapott információk alapján; az egyéb uniós gyártók esetében pedig a panasz adatain alapuló becslést alkalmaztak.

| — | A mikroökonómiai elemeket (készletek, bérek, nyereségesség, beruházások megtérülése, pénzáramlás, tőke- és befektetés-bevonási képesség) a mintába bevont uniós gyártók tekintetében az általuk szolgáltatott információk alapján elemezték. |
| --- | --- |

—

A mikroökonómiai elemeket (készletek, bérek, nyereségesség, beruházások megtérülése, pénzáramlás, tőke- és befektetés-bevonási képesség) a mintába bevont uniós gyártók tekintetében az általuk szolgáltatott információk alapján elemezték.

4.1.   Makroökonómiai elemek

a)   Gyártás

| (68) | Az uniós gyártás 2008 és a vizsgálati időszak között 44 %-kal csökkent. Részletesebben, 47 %-kal csökkent 2009-ben, és további két százalékpontot esett 2010-ben, melyet a vizsgálati időszakban enyhe, 5 százalékpontos emelkedés követett, melynek következtében a gyártás 53 653 tonnát ért el.

  4.   táblázat


  Gyártás | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egység (tonna) | 95 079 | 49 917 | 48 017 | 53 653 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 53 | 51 | 56 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek és a panasz. |

(68)

Az uniós gyártás 2008 és a vizsgálati időszak között 44 %-kal csökkent. Részletesebben, 47 %-kal csökkent 2009-ben, és további két százalékpontot esett 2010-ben, melyet a vizsgálati időszakban enyhe, 5 százalékpontos emelkedés követett, melynek következtében a gyártás 53 653 tonnát ért el.

4.   táblázat

Gyártás

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Egység (tonna)

95 079

49 917

48 017

53 653

Index (2008 = 100)

100

53

51

56

Forrás: kitöltött kérdőívek és a panasz.

b)   Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

| (69) | Az uniós gyártók gyártási kapacitása a figyelembe vett időszakban változatlan, 179 912 tonna maradt.

  5.   táblázat


  Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egység (tonna) | 179 912 | 179 912 | 179 912 | 179 912 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| A kapacitáskihasználás aránya | 53 % | 28 % | 27 % | 30 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 53 | 51 | 56 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek és a panasz. |

(69)

Az uniós gyártók gyártási kapacitása a figyelembe vett időszakban változatlan, 179 912 tonna maradt.

5.   táblázat

Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Egység (tonna)

179 912

179 912

179 912

179 912

Index (2008 = 100)

100

100

100

100

A kapacitáskihasználás aránya

53 %

28 %

27 %

30 %

Index (2008 = 100)

100

53

51

56

Forrás: kitöltött kérdőívek és a panasz.

| (70) | A kapacitáskihasználás a 2008-as 53 %-ról 2009-ben 28 %-ra esett, majd 2010-ben 27 %-ra csökkent, mely a vizsgálati időszakban enyhe növekedést mutatva 30 %-ra emelkedett. A kapacitáskihasználás arányának alakulása egyértelműen érzékelteti a gyártási trendeket, mivel a kapacitás szintje nem változott. |
| --- | --- |

(70)

A kapacitáskihasználás a 2008-as 53 %-ról 2009-ben 28 %-ra esett, majd 2010-ben 27 %-ra csökkent, mely a vizsgálati időszakban enyhe növekedést mutatva 30 %-ra emelkedett. A kapacitáskihasználás arányának alakulása egyértelműen érzékelteti a gyártási trendeket, mivel a kapacitás szintje nem változott.

c)   Értékesítési volumen

| (71) | Az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piac független vevői tekintetében 38 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az értékesítés 2009-ben 45 %-kal esett vissza, 2010-ben ezen a szinten maradt, majd a vizsgálati időszak alatt kismértékű, hét százalékpontos emelkedést mutatott. A vizsgálati időszakban az uniós értékesítés 42 379 tonnányi volt.

  6.   táblázat


  Uniós értékesítések | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egység (tonna) | 68 870 | 37 649 | 37 890 | 42 379 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 55 | 55 | 62 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek és a panasz. |

(71)

Az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piac független vevői tekintetében 38 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Az értékesítés 2009-ben 45 %-kal esett vissza, 2010-ben ezen a szinten maradt, majd a vizsgálati időszak alatt kismértékű, hét százalékpontos emelkedést mutatott. A vizsgálati időszakban az uniós értékesítés 42 379 tonnányi volt.

6.   táblázat

Uniós értékesítések

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Egység (tonna)

68 870

37 649

37 890

42 379

Index (2008 = 100)

100

55

55

62

Forrás: kitöltött kérdőívek és a panasz.

d)   Piaci részesedés

| (72) | Az uniós gyártók piaci részesedése a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil volt, a vizsgálati időszakban pedig 72 %-ra növekedett. A megnövekedett piaci részesedés annak köszönhető, hogy az uniós gyártók értékesítési volumene kevésbé csökkent, mint az időszakot jellemző fogyasztás.

  7.   táblázat


  Az uniós gyártók piaci részesedése | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piaci részesedés | 70 % | 68 % | 69 % | 72 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 97 | 98 | 103 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek, a panasz és az Eurostat. |

(72)

Az uniós gyártók piaci részesedése a figyelembe vett időszakban viszonylag stabil volt, a vizsgálati időszakban pedig 72 %-ra növekedett. A megnövekedett piaci részesedés annak köszönhető, hogy az uniós gyártók értékesítési volumene kevésbé csökkent, mint az időszakot jellemző fogyasztás.

7.   táblázat

Az uniós gyártók piaci részesedése

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Piaci részesedés

70 %

68 %

69 %

72 %

Index (2008 = 100)

100

97

98

103

Forrás: kitöltött kérdőívek, a panasz és az Eurostat.

e)   Növekedés

| (73) | A fogyasztás 2008 és a vizsgálati időszak között 40 %-kal csökkent; mindebből az a következtetés vonható le, hogy az uniós gyártók nem juthattak a piac növekedéséből származó előnyhöz. |
| --- | --- |

(73)

A fogyasztás 2008 és a vizsgálati időszak között 40 %-kal csökkent; mindebből az a következtetés vonható le, hogy az uniós gyártók nem juthattak a piac növekedéséből származó előnyhöz.

f)   Foglalkoztatás

| (74) | Az uniós gyártók foglalkoztatási szintje 2008 és a vizsgálati időszak között 18 %-kal csökkent. Részletesebben, míg 2008-ban 982 főt alkalmaztak, 2009-ben a foglalkoztatottak száma 16 %-kal, 824-re csökkent, és e szint körül mozgott 2010-ben is, majd ezt követően a vizsgálati időszakban 801-re esett tovább.

  8.   táblázat


  Foglalkoztatás | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egység (fő) | 982 | 824 | 833 | 801 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 84 | 85 | 82 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek és a panasz. |

(74)

Az uniós gyártók foglalkoztatási szintje 2008 és a vizsgálati időszak között 18 %-kal csökkent. Részletesebben, míg 2008-ban 982 főt alkalmaztak, 2009-ben a foglalkoztatottak száma 16 %-kal, 824-re csökkent, és e szint körül mozgott 2010-ben is, majd ezt követően a vizsgálati időszakban 801-re esett tovább.

8.   táblázat

Foglalkoztatás

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Egység (fő)

982

824

833

801

Index (2008 = 100)

100

84

85

82

Forrás: kitöltött kérdőívek és a panasz.

g)   Termelékenység

| (75) | Az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége – egy alkalmazott éves termelésében (tonna) mérve – 31 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ez a csökkenés jól szemlélteti, hogy a gyártás gyorsabb ütemben csökkent, mint a foglalkoztatás.

  9.   táblázat


  Termelékenység | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egység (tonna/alkalmazott) | 194 | 121 | 115 | 134 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 63 | 60 | 69 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek és a panasz. |

(75)

Az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége – egy alkalmazott éves termelésében (tonna) mérve – 31 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ez a csökkenés jól szemlélteti, hogy a gyártás gyorsabb ütemben csökkent, mint a foglalkoztatás.

9.   táblázat

Termelékenység

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Egység (tonna/alkalmazott)

194

121

115

134

Index (2008 = 100)

100

63

60

69

Forrás: kitöltött kérdőívek és a panasz.

h)   Értékesítési árak

| (76) | Az uniós gyártók éves átlagos értékesítési árai az uniós piac független vevői tekintetében több mint 10 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. Részletesebben, az átlagárak kezdeti, 2009-ben tapasztalt 12 %-os növekedését követően 2010-ben 23 százalékpontot zuhantak, és ezen a szinten maradtak a vizsgálati időszak során is. A vizsgálati időszakban az uniós gyártók átlagára 3 096 EUR/tonna volt.

  10.   táblázat


  Az uniós gyártók átlagárai | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egység (EUR/tonna) | 3 489 | 3 911 | 3 116 | 3 096 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 112 | 89 | 89 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek és a panasz. |

(76)

Az uniós gyártók éves átlagos értékesítési árai az uniós piac független vevői tekintetében több mint 10 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. Részletesebben, az átlagárak kezdeti, 2009-ben tapasztalt 12 %-os növekedését követően 2010-ben 23 százalékpontot zuhantak, és ezen a szinten maradtak a vizsgálati időszak során is. A vizsgálati időszakban az uniós gyártók átlagára 3 096 EUR/tonna volt.

10.   táblázat

Az uniós gyártók átlagárai

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Egység (EUR/tonna)

3 489

3 911

3 116

3 096

Index (2008 = 100)

100

112

89

89

Forrás: kitöltött kérdőívek és a panasz.

| (77) | A fentiekben jelzettek szerint az Oroszországból, illetve Törökországból származó dömpingelt import az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá kínált. |
| --- | --- |

(77)

A fentiekben jelzettek szerint az Oroszországból, illetve Törökországból származó dömpingelt import az uniós gazdasági ágazat értékesítési árai alá kínált.

i)   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingből való kilábalás

| (78) | Az orosz, illetve török import mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak. Lényeges felhívni a figyelmet arra, hogy a fenti (16) preambulumbekezdésben jelzettek szerint nyolc ország áll dömpingellenes intézkedések hatálya alatt. Tekintettel arra, hogy az e vizsgálat során figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítést vesztett, és veszteségeket szenvedett, valamint nem állapítható meg tényleges kilábalás a korábbi dömpingből, arra a következtetésre jutottak, hogy az uniós gyártás továbbra is sebezhető az uniós piacra érkező dömpingelt behozatal káros hatásaival szemben. |
| --- | --- |

(78)

Az orosz, illetve török import mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözetek uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem minősíthető elhanyagolhatónak. Lényeges felhívni a figyelmet arra, hogy a fenti (16) preambulumbekezdésben jelzettek szerint nyolc ország áll dömpingellenes intézkedések hatálya alatt. Tekintettel arra, hogy az e vizsgálat során figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat értékesítést vesztett, és veszteségeket szenvedett, valamint nem állapítható meg tényleges kilábalás a korábbi dömpingből, arra a következtetésre jutottak, hogy az uniós gyártás továbbra is sebezhető az uniós piacra érkező dömpingelt behozatal káros hatásaival szemben.

4.2.   Mikroökonómiai elemek

a)   Készletek

| (79) | A mintába felvett uniós gyártók zárókészleteinek szintje 2008 és a vizsgálati időszak között 18 %-kal csökkent. Részletesebben, a készletek enyhén, 2 %-kal nőttek 2009-ben, majd 2010-ben 13 százalékponttal csökkentek, melyet a vizsgálati időszakban további 7 százalékpontos csökkenés követett. A vizsgálati időszakban a mintába felvett uniós gyártók zárókészlete 5 338 tonna volt.

  11.   táblázat


  Zárókészletek










  Minta | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egység (tonna) | 6 526 | 6 661 | 5 822 | 5 338 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 102 | 89 | 82 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(79)

A mintába felvett uniós gyártók zárókészleteinek szintje 2008 és a vizsgálati időszak között 18 %-kal csökkent. Részletesebben, a készletek enyhén, 2 %-kal nőttek 2009-ben, majd 2010-ben 13 százalékponttal csökkentek, melyet a vizsgálati időszakban további 7 százalékpontos csökkenés követett. A vizsgálati időszakban a mintába felvett uniós gyártók zárókészlete 5 338 tonna volt.

11.   táblázat

Zárókészletek

Minta

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Egység (tonna)

6 526

6 661

5 822

5 338

Index (2008 = 100)

100

102

89

82

Forrás: kitöltött kérdőívek.

b)   Bérek

| (80) | Az éves munkaerőköltség 2008 és a vizsgálati időszak között 10 %-ot esett vissza. Részletesebben, a munkaerőköltség (a foglalkoztatás visszaesésének köszönhetően) 2009-ben jelentős, közel 20 %-os csökkenést mutatott, majd 2010-ben 4, a vizsgálati időszakban pedig további 5 százalékponttal növekedett.

  12.   táblázat


  Éves munkaerőköltség










  Minta | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egység (EUR) | 26 412 013 | 21 500 757 | 22 490 982 | 23 860 803 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 81 | 85 | 90 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(80)

Az éves munkaerőköltség 2008 és a vizsgálati időszak között 10 %-ot esett vissza. Részletesebben, a munkaerőköltség (a foglalkoztatás visszaesésének köszönhetően) 2009-ben jelentős, közel 20 %-os csökkenést mutatott, majd 2010-ben 4, a vizsgálati időszakban pedig további 5 százalékponttal növekedett.

12.   táblázat

Éves munkaerőköltség

Minta

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Egység (EUR)

26 412 013

21 500 757

22 490 982

23 860 803

Index (2008 = 100)

100

81

85

90

Forrás: kitöltött kérdőívek.

c)   Nyereségesség és a beruházások megtérülése

| (81) | A figyelembe vett időszakban a hasonló termék mintába felvett gyártóinak az uniós piac független vevői esetében megvalósított értékesítéseinek a nyereségessége – a nettó értékesítések százalékában kifejezve – a tisztességes haszonból jelentős veszteséggé alakult. Részletesebben, a 2008-ra jellemző 9,6 %-os haszon 2009-ben -1,2 %-ra esett, melyet 2010-ben további csökkenés követett, 7,8 %-os veszteséget eredményezve. A helyzet a vizsgálati időszakban némileg javult, a veszteség akkor 7 %-ra rúgott.

  13.   táblázat


  Nyereségesség és a beruházások megtérülése










  Minta | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós értékesítések nyereségessége | 9,6 % | –1,2 % | –7,8 % | –7,0 % |
| Index (2008=100) | 100 | –12 | –81 | –73 |
| Beruházások megtérülése | 23,9 % | –1,7 % | –9,4 % | –10,6 % |
| Index (2008=100) | 100 | –7 | –39 | –44 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(81)

A figyelembe vett időszakban a hasonló termék mintába felvett gyártóinak az uniós piac független vevői esetében megvalósított értékesítéseinek a nyereségessége – a nettó értékesítések százalékában kifejezve – a tisztességes haszonból jelentős veszteséggé alakult. Részletesebben, a 2008-ra jellemző 9,6 %-os haszon 2009-ben -1,2 %-ra esett, melyet 2010-ben további csökkenés követett, 7,8 %-os veszteséget eredményezve. A helyzet a vizsgálati időszakban némileg javult, a veszteség akkor 7 %-ra rúgott.

13.   táblázat

Nyereségesség és a beruházások megtérülése

Minta

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Az uniós értékesítések nyereségessége

9,6 %

–1,2 %

–7,8 %

–7,0 %

Index (2008=100)

100

–12

–81

–73

Beruházások megtérülése

23,9 %

–1,7 %

–9,4 %

–10,6 %

Index (2008=100)

100

–7

–39

–44

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (82) | A beruházások megtérülése – a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett nyereség – nagyjából a nyereségesség tendenciáját követte. |
| --- | --- |

(82)

A beruházások megtérülése – a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett nyereség – nagyjából a nyereségesség tendenciáját követte.

d)   Pénzforgalom és tőkebevonási képesség

| (83) | A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom 2008-ban pozitív volt, 9,3 millió EUR értékben. Némi javulást mutatott 2009-ben, 9,8 millió EUR-t eredményezve, majd 2010-ben mindössze 1,5 millió EUR-ra zuhant, ezt követően pedig a vizsgálati időszakban negatívra fordult -4,6 millió EUR-val. |
| --- | --- |

(83)

A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom 2008-ban pozitív volt, 9,3 millió EUR értékben. Némi javulást mutatott 2009-ben, 9,8 millió EUR-t eredményezve, majd 2010-ben mindössze 1,5 millió EUR-ra zuhant, ezt követően pedig a vizsgálati időszakban negatívra fordult -4,6 millió EUR-val.

| (84) | Semmi nem utalt arra, hogy az uniós gazdasági ágazat nehézségekbe ütközött volna a tőkebevonást illetően, aminek elsősorban az az oka, hogy néhány gyártó nagyobb csoportokhoz tartozik.

  14.   táblázat


  Pénzforgalom










  Minta | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egység (EUR) | 9 279 264 | 9 851 842 | 1 470 524 | –4 662 347 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 106 | 16 | –50 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(84)

Semmi nem utalt arra, hogy az uniós gazdasági ágazat nehézségekbe ütközött volna a tőkebevonást illetően, aminek elsősorban az az oka, hogy néhány gyártó nagyobb csoportokhoz tartozik.

14.   táblázat

Pénzforgalom

Minta

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Egység (EUR)

9 279 264

9 851 842

1 470 524

–4 662 347

Index (2008 = 100)

100

106

16

–50

Forrás: kitöltött kérdőívek.

e)   Beruházások

| (85) | A mintába bevont vállalatok hasonló termék gyártásába történő éves beruházásai a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkentek. A legjelentősebb, 32 %-os visszaesés 2009-ben történt, melyet 2010-ben 25, a vizsgálati időszakban pedig további 8 százalékpontos csökkenés követett. Az éves beruházások összességükben a 2008-as 8,3 millió EUR-ról a vizsgálati időszakra jellemző 2,9 millió EUR-ra estek vissza.

  15.   táblázat


  Nettó beruházások










  Minta | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egység (EUR) | 8 309 731 | 5 658 145 | 3 579 323 | 2 946 383 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 68 | 43 | 35 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(85)

A mintába bevont vállalatok hasonló termék gyártásába történő éves beruházásai a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkentek. A legjelentősebb, 32 %-os visszaesés 2009-ben történt, melyet 2010-ben 25, a vizsgálati időszakban pedig további 8 százalékpontos csökkenés követett. Az éves beruházások összességükben a 2008-as 8,3 millió EUR-ról a vizsgálati időszakra jellemző 2,9 millió EUR-ra estek vissza.

15.   táblázat

Nettó beruházások

Minta

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Egység (EUR)

8 309 731

5 658 145

3 579 323

2 946 383

Index (2008 = 100)

100

68

43

35

Forrás: kitöltött kérdőívek.

5.   A károkozásra vonatkozó következtetések

| (86) | A makrogazdasági adatok elemzése rámutat, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gyártók jelentős mértékben csökkentették gyártásukat és értékesítéseiket. Mindez egybeesett az uniós piaci keresletben mutatkozó visszaeséssel; ennek tudható be az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének kismértékű emelkedése. A kapacitáskihasználás a már 2008-ban is alacsonynak számító 53 %-ról a vizsgálati időszakra 30 %-ra zuhant. A foglalkoztatás is 18 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(86)

A makrogazdasági adatok elemzése rámutat, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gyártók jelentős mértékben csökkentették gyártásukat és értékesítéseiket. Mindez egybeesett az uniós piaci keresletben mutatkozó visszaeséssel; ennek tudható be az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének kismértékű emelkedése. A kapacitáskihasználás a már 2008-ban is alacsonynak számító 53 %-ról a vizsgálati időszakra 30 %-ra zuhant. A foglalkoztatás is 18 %-kal csökkent.

| (87) | Ugyanakkor a vonatkozó mikroökonómiai mutatók szerint a mintában szereplő uniós gyártók gazdasági helyzete egyértelműen romlott. Az árak, a nyereségesség és a befektetések megtérülésének alakulása meglehetősen kedvezőtlen képet fest; a 2008-as kielégítő szinthez képest a vizsgálati időszakot komoly veszteségek jellemezték. Mindemellett a pénzforgalom is jelentősen visszaesett. |
| --- | --- |

(87)

Ugyanakkor a vonatkozó mikroökonómiai mutatók szerint a mintában szereplő uniós gyártók gazdasági helyzete egyértelműen romlott. Az árak, a nyereségesség és a befektetések megtérülésének alakulása meglehetősen kedvezőtlen képet fest; a 2008-as kielégítő szinthez képest a vizsgálati időszakot komoly veszteségek jellemezték. Mindemellett a pénzforgalom is jelentősen visszaesett.

| (88) | A fentiekre figyelemmel ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(88)

A fentiekre figyelemmel ideiglenesen megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   Bevezetés

| (89) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a dömpingelt behozatal okozott-e olyan fokú kárt az uniós gazdasági ágazatnak, ami jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az egyéb ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek ugyanakkor kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne a dömpingelt behozatal hatásának tulajdonítsák. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a dömpingelt behozatal okozott-e olyan fokú kárt az uniós gazdasági ágazatnak, ami jelentősnek tekinthető. A dömpingelt behozatal mellett azokat az egyéb ismert tényezőket is megvizsgálták, amelyek ugyanakkor kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazatnak, annak érdekében, hogy az ilyen egyéb tényezők által okozott esetleges kárt ne a dömpingelt behozatal hatásának tulajdonítsák.

2.   A dömpingelt import hatása

| (90) | Az érintett termék dömpingelt behozatalának mennyisége 2008 és a vizsgálati időszak között 46 %-kal növekedett azon a piacon, amely 40 %-kal kisebb lett; mindez a piaci részesedésük 2 %-ról 5 %-ra történő növekedéséhez vezetett. |
| --- | --- |

(90)

Az érintett termék dömpingelt behozatalának mennyisége 2008 és a vizsgálati időszak között 46 %-kal növekedett azon a piacon, amely 40 %-kal kisebb lett; mindez a piaci részesedésük 2 %-ról 5 %-ra történő növekedéséhez vezetett.

| (91) | Az érintett országokból származó érintett termék dömpingelt behozatalának a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat – a piaci részesedés kivételével – valamennyi kármutatójának egyre romló tendenciájával. Az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek 38 %-át vesztette el, értékesítési árai pedig 11 %-kal csökkentek az uniós piacra érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal nyomása következtében. |
| --- | --- |

(91)

Az érintett országokból származó érintett termék dömpingelt behozatalának a figyelembe vett időszakban bekövetkezett növekedése egybeesett az uniós gazdasági ágazat – a piaci részesedés kivételével – valamennyi kármutatójának egyre romló tendenciájával. Az uniós gazdasági ágazat értékesítéseinek 38 %-át vesztette el, értékesítési árai pedig 11 %-kal csökkentek az uniós piacra érkező, alacsony árú dömpingelt behozatal nyomása következtében.

| (92) | A jelentős alákínálás megakadályozta, hogy az Unió gazdasági ágazata továbbhárítsa a megnövekedett gyártási költségeket; ennek következtében nyereségességi szintje a vizsgálati időszakban csökkenő, illetve negatív tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(92)

A jelentős alákínálás megakadályozta, hogy az Unió gazdasági ágazata továbbhárítsa a megnövekedett gyártási költségeket; ennek következtében nyereségességi szintje a vizsgálati időszakban csökkenő, illetve negatív tendenciát mutatott.

| (93) | A fentiek alapján ideiglenesen levonható az a következtetés, miszerint az Oroszországból, illetve Törökországból származó, alacsony árú dömpingelt behozatal jelentős mértékű kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(93)

A fentiek alapján ideiglenesen levonható az a következtetés, miszerint az Oroszországból, illetve Törökországból származó, alacsony árú dömpingelt behozatal jelentős mértékű kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak.

3.   További tényezők hatása

3.1.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

| (94) | A figyelembe vett időszakban jelentős behozatal érkezett más harmadik országokból, beleértve olyanokat is, amelyek dömpingellenes intézkedések hatálya alatt állnak. Az Oroszországtól és Törökországtól eltérő harmadik országokból származó behozatal 2008 és a vizsgálati időszak között 28 %-ról 23 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(94)

A figyelembe vett időszakban jelentős behozatal érkezett más harmadik országokból, beleértve olyanokat is, amelyek dömpingellenes intézkedések hatálya alatt állnak. Az Oroszországtól és Törökországtól eltérő harmadik országokból származó behozatal 2008 és a vizsgálati időszak között 28 %-ról 23 %-ra csökkent.

| (95) | Az alábbi táblázat az Eurostat számadatai alapján mutatja az egyéb harmadik országok mellett azon országok behozatali mennyiségeinek, árainak és piaci részesedésének alakulását, melyek dömpingellenes intézkedések hatálya alatt állnak.

  16.   táblázat


  Az egyéb országokból származó import











  Ország | | 2008 | 2009 | 2010 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dömpingellenes intézkedések hatálya alatt lévő országok | Mennyiség (tonna) | 20 614 | 13 286 | 9 721 | 9 784 |
| | Piaci részesedés (%) | 21 % | 24 % | 18 % | 17 % |
| | Átlagár (EUR) | 1 639 | 1 749 | 1 468 | 1 563 |
| Egyéb harmadik országok | Mennyiség (tonna) | 6 705 | 2 844 | 4 093 | 3 608 |
| | Piaci részesedés (%) | 7 % | 5 % | 7 % | 6 % |
| | Átlagár (EUR) | 2 279 | 2 962 | 2 319 | 2 925 |
| Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve Oroszország és Törökország | Mennyiség (tonna) | 27 319 | 16 131 | 13 814 | 13 392 |
| | Piaci részesedés (%) | 28 % | 29 % | 25 % | 23 % |
| | Átlagár (EUR) | 1 796 | 1 963 | 1 720 | 1 930 |

(95)

Az alábbi táblázat az Eurostat számadatai alapján mutatja az egyéb harmadik országok mellett azon országok behozatali mennyiségeinek, árainak és piaci részesedésének alakulását, melyek dömpingellenes intézkedések hatálya alatt állnak.

16.   táblázat

Az egyéb országokból származó import

Ország

2008

2009

2010

Vizsgálati időszak

Dömpingellenes intézkedések hatálya alatt lévő országok

Mennyiség (tonna)

20 614

13 286

9 721

9 784

Piaci részesedés (%)

21 %

24 %

18 %

17 %

Átlagár (EUR)

1 639

1 749

1 468

1 563

Egyéb harmadik országok

Mennyiség (tonna)

6 705

2 844

4 093

3 608

Piaci részesedés (%)

7 %

5 %

7 %

6 %

Átlagár (EUR)

2 279

2 962

2 319

2 925

Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve Oroszország és Törökország

Mennyiség (tonna)

27 319

16 131

13 814

13 392

Piaci részesedés (%)

28 %

29 %

25 %

23 %

Átlagár (EUR)

1 796

1 963

1 720

1 930

| (96) | Amint azt a fenti táblázat is mutatja, a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt álló országokból származó import folyamatosan érkezett az uniós piacra, noha a behozatal piaci részesedése a 2008-as 21 %-ról a vizsgálati időszakban 17 %-ra csökkent. A szóban forgó import átlagárai általánosságban elmaradnak az érintett országokból származó dömpingelt import átlagáraitól. Az Eurostat adatain alapuló fenti táblázat természetesen a vámfizetés előtti CIF-átlagárakat jelzi. Ennek ellenére a szóban forgó import árai még a dömpingellenes vámot figyelembe véve is alacsonyak, így hasonlóak az orosz és török importárakhoz, míg az uniós gyártók átlagárainál sokkal alacsonyabbak. |
| --- | --- |

(96)

Amint azt a fenti táblázat is mutatja, a dömpingellenes intézkedések hatálya alatt álló országokból származó import folyamatosan érkezett az uniós piacra, noha a behozatal piaci részesedése a 2008-as 21 %-ról a vizsgálati időszakban 17 %-ra csökkent. A szóban forgó import átlagárai általánosságban elmaradnak az érintett országokból származó dömpingelt import átlagáraitól. Az Eurostat adatain alapuló fenti táblázat természetesen a vámfizetés előtti CIF-átlagárakat jelzi. Ennek ellenére a szóban forgó import árai még a dömpingellenes vámot figyelembe véve is alacsonyak, így hasonlóak az orosz és török importárakhoz, míg az uniós gyártók átlagárainál sokkal alacsonyabbak.

| (97) | Mindazonáltal ismeretes, hogy a vizsgált terméknek számos különböző típusa létezik, így lehetséges, hogy az átlagárak összességében történő összehasonlítása nem minősül megfelelő mutatónak. Ugyanakkor vélhető, hogy a jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések kiküszöbölik a szóban forgó behozatal káros hatásait. |
| --- | --- |

(97)

Mindazonáltal ismeretes, hogy a vizsgált terméknek számos különböző típusa létezik, így lehetséges, hogy az átlagárak összességében történő összehasonlítása nem minősül megfelelő mutatónak. Ugyanakkor vélhető, hogy a jelenleg hatályos dömpingellenes intézkedések kiküszöbölik a szóban forgó behozatal káros hatásait.

| (98) | Ebből adódóan – tekintve, hogy az intézkedések hatálya alá tartozó országokból származó import piaci részesedése csökkenő tendenciát mutat – ideiglenesen arra a következtetésre jutottak, hogy ezen alacsony árú behozatal nem fejt ki olyan mértékű kedvezőtlen hatást, hogy az semmissé tegye az okozati viszonyt az érintett országokból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. |
| --- | --- |

(98)

Ebből adódóan – tekintve, hogy az intézkedések hatálya alá tartozó országokból származó import piaci részesedése csökkenő tendenciát mutat – ideiglenesen arra a következtetésre jutottak, hogy ezen alacsony árú behozatal nem fejt ki olyan mértékű kedvezőtlen hatást, hogy az semmissé tegye az okozati viszonyt az érintett országokból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.

| (99) | Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése a figyelembe vett időszakban enyhén csökkent: 2008 és a vizsgálati időszak között 7 %-ról 6 %-ra. A szóban forgó import átlagárai általánosságban meghaladják az érintett országokból származó dömpingelt import átlagárait, noha némileg alacsonyabbak, mint az uniós gyártók átlagárai. |
| --- | --- |

(99)

Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése a figyelembe vett időszakban enyhén csökkent: 2008 és a vizsgálati időszak között 7 %-ról 6 %-ra. A szóban forgó import átlagárai általánosságban meghaladják az érintett országokból származó dömpingelt import átlagárait, noha némileg alacsonyabbak, mint az uniós gyártók átlagárai.

| (100) | Annak ellenére, hogy a terméknek számos különböző típusa létezik, és így lehetséges, hogy az átlagárak összességében történő összehasonlítása nem minősül megfelelő mutatónak – tekintve a szóban forgó behozatal csökkenő tendenciáját – ideiglenesen arra a következtetésre jutottak, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal nem fejt ki olyan mértékű kedvezőtlen hatást, hogy az semmissé tegye az okozati viszonyt az érintett országokból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. |
| --- | --- |

(100)

Annak ellenére, hogy a terméknek számos különböző típusa létezik, és így lehetséges, hogy az átlagárak összességében történő összehasonlítása nem minősül megfelelő mutatónak – tekintve a szóban forgó behozatal csökkenő tendenciáját – ideiglenesen arra a következtetésre jutottak, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal nem fejt ki olyan mértékű kedvezőtlen hatást, hogy az semmissé tegye az okozati viszonyt az érintett országokból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.

3.2.   A piaci szűkülés és a gazdasági válság hatásai

| (101) | Minden bizonnyal a 2008/2009-es gazdasági válság okozta, hogy csökkent a csőszerelvények és -illesztékek fogyasztása. A fogyasztás 2008 és 2009 között több mint 40 %-kal csökkent, és a figyelembe vett időszak fennmaradó részében is ezen az alacsony szinten maradt (noha enyhe emelkedés volt tapasztalható a vizsgálati időszakban). Tekintve, hogy az uniós gyártók esetében az állandó költségek az előállítási költségek mintegy 40 %-át teszik ki, az alacsonyabb kereslet, értékesítés és teljesítmény következtében az egységnyi előállítási költségek jelentősen megemelkedtek. Mindez lényeges hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat nyereségességére. |
| --- | --- |

(101)

Minden bizonnyal a 2008/2009-es gazdasági válság okozta, hogy csökkent a csőszerelvények és -illesztékek fogyasztása. A fogyasztás 2008 és 2009 között több mint 40 %-kal csökkent, és a figyelembe vett időszak fennmaradó részében is ezen az alacsony szinten maradt (noha enyhe emelkedés volt tapasztalható a vizsgálati időszakban). Tekintve, hogy az uniós gyártók esetében az állandó költségek az előállítási költségek mintegy 40 %-át teszik ki, az alacsonyabb kereslet, értékesítés és teljesítmény következtében az egységnyi előállítási költségek jelentősen megemelkedtek. Mindez lényeges hatást gyakorol az uniós gazdasági ágazat nyereségességére.

| (102) | Figyelembe véve, hogy a teljesítmény csökkenése hatással lehet az uniós gazdasági ágazat teljesítményére – különösen a 2009. év vonatkozásában, amikor a teljesítménycsökkenés ténylegesen bekövetkezett – ésszerűnek tűnnek azok az elképzelések, melyek szerint az uniós gazdasági ágazat a költségnövekedés áthárítása végett a következő évek során elvileg növelhetné az árait, legalábbis közép- illetve hosszú távon. Ugyanakkor, miként azt a csökkenő uniós árak is egyértelműen jelzik, erre nem került sor; és a következtetések értelmében ez a dömpingelt import jelentős áralákínálásának tudható be. |
| --- | --- |

(102)

Figyelembe véve, hogy a teljesítmény csökkenése hatással lehet az uniós gazdasági ágazat teljesítményére – különösen a 2009. év vonatkozásában, amikor a teljesítménycsökkenés ténylegesen bekövetkezett – ésszerűnek tűnnek azok az elképzelések, melyek szerint az uniós gazdasági ágazat a költségnövekedés áthárítása végett a következő évek során elvileg növelhetné az árait, legalábbis közép- illetve hosszú távon. Ugyanakkor, miként azt a csökkenő uniós árak is egyértelműen jelzik, erre nem került sor; és a következtetések értelmében ez a dömpingelt import jelentős áralákínálásának tudható be.

| (103) | Tekintettel a fent vázolt körülményekre, ideiglenesen az a következtetés vonható le, hogy a kereslet gyengülése nem fejt ki olyan mértékű kedvezőtlen hatást, hogy az semmissé tegye az okozati viszonyt az Oroszországból, illetve Törökországból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. |
| --- | --- |

(103)

Tekintettel a fent vázolt körülményekre, ideiglenesen az a következtetés vonható le, hogy a kereslet gyengülése nem fejt ki olyan mértékű kedvezőtlen hatást, hogy az semmissé tegye az okozati viszonyt az Oroszországból, illetve Törökországból származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.

4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (104) | Az Oroszországból és Törökországból származó dömpingelt behozatal következésképpen jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(104)

Az Oroszországból és Törökországból származó dömpingelt behozatal következésképpen jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

| (105) | Más olyan tényezőket is elemeztek, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazat számára. E tekintetben arra a következtetésre jutottak, hogy a más harmadik országokból – beleértve olyanokat, amelyek dömpingellenes intézkedések hatálya alatt állnak – származó behozatal, valamint a kereslet gyengülése nem változtatják meg az okozati összefüggést, annak ellenére, hogy hozzájárulhatnak a kár keletkezéséhez. |
| --- | --- |

(105)

Más olyan tényezőket is elemeztek, amelyek kárt okozhattak az uniós gazdasági ágazat számára. E tekintetben arra a következtetésre jutottak, hogy a más harmadik országokból – beleértve olyanokat, amelyek dömpingellenes intézkedések hatálya alatt állnak – származó behozatal, valamint a kereslet gyengülése nem változtatják meg az okozati összefüggést, annak ellenére, hogy hozzájárulhatnak a kár keletkezéséhez.

| (106) | A fenti elemzés alapján, amely a dömpingelt import károkozó hatásától megfelelően megkülönböztetett és elválasztott valamennyi olyan ismert tényezőt, amely hatással bír az uniós gazdasági ágazat helyzetére, ideiglenesen megállapítható, hogy az érintett országokból származó dömpingelt import az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(106)

A fenti elemzés alapján, amely a dömpingelt import károkozó hatásától megfelelően megkülönböztetett és elválasztott valamennyi olyan ismert tényezőt, amely hatással bír az uniós gazdasági ágazat helyzetére, ideiglenesen megállapítható, hogy az érintett országokból származó dömpingelt import az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének értelmében jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

F.   AZ UNIÓS ÉRDEK

| (107) | Az alaprendelet 21. cikke értelmében a Bizottság megvizsgálta, hogy a káros dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére vannak-e kényszerítő okok, amelyek alapján az a következtetés vonható le, hogy nem áll az Unió érdekében, hogy ebben a konkrét esetben intézkedéseket fogadjon el. Az uniós érdek elemzése az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekeit. |
| --- | --- |

(107)

Az alaprendelet 21. cikke értelmében a Bizottság megvizsgálta, hogy a káros dömpingre vonatkozó ideiglenes következtetés ellenére vannak-e kényszerítő okok, amelyek alapján az a következtetés vonható le, hogy nem áll az Unió érdekében, hogy ebben a konkrét esetben intézkedéseket fogadjon el. Az uniós érdek elemzése az összes különböző érintett érdek felmérésével történt, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és az érintett termék felhasználóinak érdekeit.

1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (108) | Az intézkedések bevezetése várhatóan megállítja az árak esését, enyhíti a veszteségeket, és elősegíti az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak helyreállását, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének jelentős javulásához vezet majd. |
| --- | --- |

(108)

Az intézkedések bevezetése várhatóan megállítja az árak esését, enyhíti a veszteségeket, és elősegíti az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak helyreállását, ami az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének jelentős javulásához vezet majd.

| (109) | Másrészt, ha nem vezetnének be dömpingellenes intézkedéseket, az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűleg tovább romlana. Ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat várhatóan veszítene piaci részesedéséből, mivel nem áll módjában lépést tartani az érintett országokból származó dömpingelt behozatal által meghatározott piaci árakkal. Mindez várhatóan a ráfordítások szükségtelen csökkentéséhez és az uniós termelőkapacitások leállításához vezetne, ami egyúttal jelentős munkahelyvesztéssel is járna. |
| --- | --- |

(109)

Másrészt, ha nem vezetnének be dömpingellenes intézkedéseket, az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűleg tovább romlana. Ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat várhatóan veszítene piaci részesedéséből, mivel nem áll módjában lépést tartani az érintett országokból származó dömpingelt behozatal által meghatározott piaci árakkal. Mindez várhatóan a ráfordítások szükségtelen csökkentéséhez és az uniós termelőkapacitások leállításához vezetne, ami egyúttal jelentős munkahelyvesztéssel is járna.

| (110) | Figyelembe véve a fenti tényezőket, ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

(110)

Figyelembe véve a fenti tényezőket, ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a dömpingellenes intézkedések elrendelése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.

2.   A független uniós importőrök érdekei

| (111) | A fent leírtaknak megfelelően a vizsgálat során mindössze két független importőr működött együtt teljes körűen oly módon, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. A két importőr forgalmában csak kis részt tettek ki az érintett termék viszonteladásai. Következésképpen az intézkedések hatása valószínűleg minimális. |
| --- | --- |

(111)

A fent leírtaknak megfelelően a vizsgálat során mindössze két független importőr működött együtt teljes körűen oly módon, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. A két importőr forgalmában csak kis részt tettek ki az érintett termék viszonteladásai. Következésképpen az intézkedések hatása valószínűleg minimális.

3.   A felhasználók érdekei

| (112) | Négy felhasználó működött együtt oly módon, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Egyikük sem az érintett országokból importálja a szóban forgó terméket, továbbá mindegyikük jelezte, hogy amennyiben az intézkedéseknek bármilyen hatása lenne, az elhanyagolhatónak tekinthető. |
| --- | --- |

(112)

Négy felhasználó működött együtt oly módon, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Egyikük sem az érintett országokból importálja a szóban forgó terméket, továbbá mindegyikük jelezte, hogy amennyiben az intézkedéseknek bármilyen hatása lenne, az elhanyagolhatónak tekinthető.

| (113) | Tekintve, hogy az érintett országokból importáló felhasználók nem jelentkeztek, továbbá ellentmondó információk hiányában ideiglenesen megállapítható, hogy az intézkedéseknek a felhasználói iparág nyereségességére és gazdasági helyzetére gyakorolt hatása meglehetősen korlátozott. |
| --- | --- |

(113)

Tekintve, hogy az érintett országokból importáló felhasználók nem jelentkeztek, továbbá ellentmondó információk hiányában ideiglenesen megállapítható, hogy az intézkedéseknek a felhasználói iparág nyereségességére és gazdasági helyzetére gyakorolt hatása meglehetősen korlátozott.

4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (114) | Megállapítható, hogy az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó dömpingelt behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése lehetőséget teremtene az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a megnövekedett értékesítési mennyiségek, értékesítési árak és nyereség révén javítsa a helyzetét. Bár egyes importőrök vonatkozásában költségnövekedés formájában mutatkozhatnak negatív hatások, ezek várhatóan korlátozottak lesznek. |
| --- | --- |

(114)

Megállapítható, hogy az érintett termék Oroszországból és Törökországból származó dömpingelt behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése lehetőséget teremtene az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a megnövekedett értékesítési mennyiségek, értékesítési árak és nyereség révén javítsa a helyzetét. Bár egyes importőrök vonatkozásában költségnövekedés formájában mutatkozhatnak negatív hatások, ezek várhatóan korlátozottak lesznek.

| (115) | Két együttműködő török exportőr úgy érvelt, hogy egy olyan kis exportáló országgal szemben, mint Törökország, az intézkedések bevezetése gyakorlatilag a teljes uniós piacot néhány gyártó között osztaná fel, ami kedvezőtlen hatással bírna a versenykörnyezet szempontjából. |
| --- | --- |

(115)

Két együttműködő török exportőr úgy érvelt, hogy egy olyan kis exportáló országgal szemben, mint Törökország, az intézkedések bevezetése gyakorlatilag a teljes uniós piacot néhány gyártó között osztaná fel, ami kedvezőtlen hatással bírna a versenykörnyezet szempontjából.

| (116) | E tekintetben megjegyzendő, hogy általános szabályként a dömpingellenes vám célja nem a tiltás és a vizsgált országokból származó kereskedelmi csatornák lezárása. Az intézkedések célja, hogy a különböző piaci szereplők számára egyenlő esélyeket teremtsenek. Ugyanakkor megjegyzendő, hogy az uniós piacon több mint 20 európai gyártó van jelen, emellett pedig az egyéb harmadik országokból származó import is jelentős. Következésképpen az uniós piacon jellemző versenykörnyezetre vonatkozó aggályok nem tűnnek megalapozottnak. |
| --- | --- |

(116)

E tekintetben megjegyzendő, hogy általános szabályként a dömpingellenes vám célja nem a tiltás és a vizsgált országokból származó kereskedelmi csatornák lezárása. Az intézkedések célja, hogy a különböző piaci szereplők számára egyenlő esélyeket teremtsenek. Ugyanakkor megjegyzendő, hogy az uniós piacon több mint 20 európai gyártó van jelen, emellett pedig az egyéb harmadik országokból származó import is jelentős. Következésképpen az uniós piacon jellemző versenykörnyezetre vonatkozó aggályok nem tűnnek megalapozottnak.

| (117) | A fentiek fényében ideiglenesen megállapítható, hogy nem szól kényszerítő ok az Oroszországból és Törökországból származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen. |
| --- | --- |

(117)

A fentiek fényében ideiglenesen megállapítható, hogy nem szól kényszerítő ok az Oroszországból és Törökországból származó érintett termék behozatalára vonatkozó ideiglenes intézkedések bevezetése ellen.

G.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (118) | Tekintettel a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatosan levont következtetésekre, az Oroszországból és Törökországból származó érintett termék behozatalára ideiglenes intézkedéseket kell hozni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal az uniós gazdasági ágazatnak további kárt okozzon. |
| --- | --- |

(118)

Tekintettel a dömpinggel, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatosan levont következtetésekre, az Oroszországból és Törökországból származó érintett termék behozatalára ideiglenes intézkedéseket kell hozni annak megelőzése érdekében, hogy a dömpingelt behozatal az uniós gazdasági ágazatnak további kárt okozzon.

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (119) | Az érintett országokból származó behozatalra vonatkozó ideiglenes intézkedéseknek elégséges mértékűeknek kell lenniük ahhoz, hogy anélkül szüntessék meg a dömpinget, hogy túllépnék a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárt. A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe veszik, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne. |
| --- | --- |

(119)

Az érintett országokból származó behozatalra vonatkozó ideiglenes intézkedéseknek elégséges mértékűeknek kell lenniük ahhoz, hogy anélkül szüntessék meg a dömpinget, hogy túllépnék a dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatnak okozott kárt. A kárt okozó dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor figyelembe veszik, hogy bármely intézkedésnek lehetővé kell tennie az uniós gazdasági ágazat számára, hogy gyártási költségeit fedezni tudja, és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, amelyet rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül elérhetne.

| (120) | Figyelembe véve, hogy a megállapított alákínálási különbözetek valamennyi esetben meghaladják a vonatkozó dömpingkülönbözetet, valamint hogy az uniós gazdasági ágazat veszteségeket szenvedett a vizsgálati időszakban, a kár megszüntetéséhez kiszámított szint eleve minden esetben magasabb. Következésképpen arra a következtetésre jutottak, hogy nincs szükség a károkozás szintjének részletes kalkulációjára. |
| --- | --- |

(120)

Figyelembe véve, hogy a megállapított alákínálási különbözetek valamennyi esetben meghaladják a vonatkozó dömpingkülönbözetet, valamint hogy az uniós gazdasági ágazat veszteségeket szenvedett a vizsgálati időszakban, a kár megszüntetéséhez kiszámított szint eleve minden esetben magasabb. Következésképpen arra a következtetésre jutottak, hogy nincs szükség a károkozás szintjének részletes kalkulációjára.

2.   Ideiglenes intézkedések

| (121) | Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, a megállapított dömpingkülönbözet és a kár megszüntetéséhez szükséges megállapított szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni az Oroszországból és Törökországból származó érintett termék behozatalára, a kisebb vámtétel szabályával összhangban, ami minden esetben a dömpingkülönbözet. |
| --- | --- |

(121)

Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján, a megállapított dömpingkülönbözet és a kár megszüntetéséhez szükséges megállapított szint közül az alacsonyabbal azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni az Oroszországból és Törökországból származó érintett termék behozatalára, a kisebb vámtétel szabályával összhangban, ami minden esetben a dömpingkülönbözet.

| (122) | Oroszország tekintetében az orosz exportáló gyártók együttműködésének hiányában országos dömpingkülönbözetet számítottak ki, a fenti (21)–(31) preambulumbekezdésben részletezetteknek megfelelően. |
| --- | --- |

(122)

Oroszország tekintetében az orosz exportáló gyártók együttműködésének hiányában országos dömpingkülönbözetet számítottak ki, a fenti (21)–(31) preambulumbekezdésben részletezetteknek megfelelően.

| (123) | Törökország tekintetében – figyelembe véve, hogy viszonylag kis mértékben működtek együtt – a fenti (49) preambulumbekezdésben részletezettek értelmében a maradvány dömpingkülönbözet alapját egy ésszerű módszer képezte, mely olyan különbözetet eredményezett, amely meghaladja a három együttműködő vállalat egyéni különbözetei közül a legmagasabbat. |
| --- | --- |

(123)

Törökország tekintetében – figyelembe véve, hogy viszonylag kis mértékben működtek együtt – a fenti (49) preambulumbekezdésben részletezettek értelmében a maradvány dömpingkülönbözet alapját egy ésszerű módszer képezte, mely olyan különbözetet eredményezett, amely meghaladja a három együttműködő vállalat egyéni különbözetei közül a legmagasabbat.

| (124) | A fentiek alapján a javasolt vámtételek a következők:







  Ország | Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- |
| Oroszország | Minden vállalat | 23,8 % |
| Törökország | RSA | 9,6 % |
| | Sardogan | 2,9 % |
| | Unifit | 12,1 % |
| | Minden más vállalat | 16,7 % |

(124)

A fentiek alapján a javasolt vámtételek a következők:

Ország

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám

Oroszország

Minden vállalat

23,8 %

Törökország

RSA

9,6 %

Sardogan

2,9 %

Unifit

12,1 %

Minden más vállalat

16,7 %

| (125) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyéni dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ennélfogva kizárólag az érintett országokból származó és az említett vállalatok, így a konkrétan említett jogalanyok által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok – beleértve a felsoroltakkal kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált termékekre; azokra a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók. |
| --- | --- |

(125)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyéni dömpingellenes vámtételeket a vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Így ezek az értékek a vizsgálat során a vállalatokkal kapcsolatban feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) ennélfogva kizárólag az érintett országokból származó és az említett vállalatok, így a konkrétan említett jogalanyok által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. E vámtételek nem vonatkoznak az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett vállalatok – beleértve a felsoroltakkal kapcsolatban álló vállalatokat – által előállított importált termékekre; azokra a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételek alkalmazandók.

| (126) | Az e konkrét vállalatokra vonatkozó egyéni dömpingellenes vámtételek alkalmazásával kapcsolatos minden kérelmet (pl. a jogi személy nevének megváltozását vagy új gyártási vagy értékesítési cég létrehozását követően) haladéktalanul az összes vonatkozó információval együtt a Bizottsághoz kell címezni (4), különösen ha a vállalat tevékenységének bármely módosítása érinti a gyártást és az azzal kapcsolatos hazai és exportértékesítést, például névváltozás vagy a gyártási és értékesítési cégek megváltozása esetén. Adott esetben a rendeletet az egyéni vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják. |
| --- | --- |

(126)

Az e konkrét vállalatokra vonatkozó egyéni dömpingellenes vámtételek alkalmazásával kapcsolatos minden kérelmet (pl. a jogi személy nevének megváltozását vagy új gyártási vagy értékesítési cég létrehozását követően) haladéktalanul az összes vonatkozó információval együtt a Bizottsághoz kell címezni (4), különösen ha a vállalat tevékenységének bármely módosítása érinti a gyártást és az azzal kapcsolatos hazai és exportértékesítést, például névváltozás vagy a gyártási és értékesítési cégek megváltozása esetén. Adott esetben a rendeletet az egyéni vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával ennek megfelelően módosítják.

| (127) | A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes többi vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(127)

A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes többi vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.

H.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (128) | A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül azok az érdekelt felek, akik a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül bejelentkeztek, írásban ismertethetik az álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(128)

A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül azok az érdekelt felek, akik a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül bejelentkeztek, írásban ismertethetik az álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Emellett hangsúlyozni kell, hogy a vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni az Oroszországból és Törökországból származó, jelenleg az ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 és ex 7307 99 80 KN-kód alá tartozó (TARIC-kódok: 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 és 7307998098), vasból vagy acélból (kivéve a rozsdamentes acélt) készült csőszerelvények és -illesztékek (öntött szerelvények, karimák és menetes szerelvények kivételével) importjára, melyek legnagyobb külső átmérője nem haladja meg a 609,6 mm-t, és melyeket tompahegesztésre vagy egyéb célokra használnak fel.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Oroszország | Minden vállalat | 23,8 % | – |
| Törökország | RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Isztambul | 9,6 % | B295 |
| | SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Isztambul | 2,9 % | B296 |
| | UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Isztambul | 12,1 % | B297 |
| | Minden más vállalat | 16,7 % | B999 |

Ország

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

Oroszország

Minden vállalat

23,8 %

–

Törökország

RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Isztambul

9,6 %

B295

SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Isztambul

2,9 %

B296

UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Isztambul

12,1 %

B297

Minden más vállalat

16,7 %

B999

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottságtól.

Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL C 320., 2011.11.1., 4. o.

2

(3)  HL L 275., 2008.10.16., 18. o. és HL L 233., 2009.9.4., 1. o.

3

(4)

4

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv105 |
| B-1049 Brüsszel |

European Commission

Directorate General for Trade

Direction H

Office Nerv105

B-1049 Brüsszel

---

| 31.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/52

---

A BIZOTTSÁG 700/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. július 30.)

az egyes állományok tekintetében 2012-ben rendelkezésre álló halászati kvótáknak a korábbi években történt túlhalászás miatti csökkentéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról, a 847/96/EK, a 2371/2002/EK, a 811/2004/EK, a 768/2005/EK, a 2115/2005/EK, a 2166/2005/EK, a 388/2006/EK, az 509/2007/EK, a 676/2007/EK, az 1098/2007/EK, az 1300/2008/EK és az 1342/2008/EK rendelet módosításáról, valamint a 2847/93/EGK, az 1627/94/EK és az 1966/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 105. cikke (1), (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2011. évi halászati kvótákat az alábbi rendeletek állapították meg:






  — | az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról szóló, 2010. november 29-i 1124/2010/EU tanácsi rendelet (2), |
| --- | --- | --- |

(1)

A 2011. évi halászati kvótákat az alábbi rendeletek állapították meg:

—

az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról szóló, 2010. november 29-i 1124/2010/EU tanácsi rendelet (2),

| — | az uniós hajók egyes mélytengeri halfajok állományaira vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2011. és 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2010. december 13-i 1225/2010/EU tanácsi rendelet (3), |
| --- | --- |

—

az uniós hajók egyes mélytengeri halfajok állományaira vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2011. és 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2010. december 13-i 1225/2010/EU tanácsi rendelet (3),

| — | a bizonyos halállományok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról szóló, 2010. december 17-i 1256/2010/EU tanácsi rendelet (4), és |
| --- | --- |

—

a bizonyos halállományok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról szóló, 2010. december 17-i 1256/2010/EU tanácsi rendelet (4), és

| — | az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról szóló, 2011. január 18-i 57/2011/EU tanácsi rendelet (5). |
| --- | --- |

—

az egyes halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós hajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról szóló, 2011. január 18-i 57/2011/EU tanácsi rendelet (5).

| (2) | A 2012. évi halászati kvótákat az alábbi rendeletek állapították meg:






  — | az 1225/2010/EU rendelet, |
| --- | --- | --- |

(2)

A 2012. évi halászati kvótákat az alábbi rendeletek állapították meg:

—

az 1225/2010/EU rendelet,

| — | a Vizcayai-öbölben élő szardellára vonatkozó halászati lehetőségeknek a 2011/2012-es halászati idény tekintetében történő meghatározásáról szóló, 2011. július 19-i 716/2011/EU tanácsi rendelet (6), |
| --- | --- |

—

a Vizcayai-öbölben élő szardellára vonatkozó halászati lehetőségeknek a 2011/2012-es halászati idény tekintetében történő meghatározásáról szóló, 2011. július 19-i 716/2011/EU tanácsi rendelet (6),

| — | a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról és az 1124/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. november 30-i 1256/2011/EU tanácsi rendelet (7), |
| --- | --- |

—

a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Balti-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról és az 1124/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. november 30-i 1256/2011/EU tanácsi rendelet (7),

| — | a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2011. december 19-i 5/2012/EU tanácsi rendelet (8), |
| --- | --- |

—

a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2011. december 19-i 5/2012/EU tanácsi rendelet (8),

| — | a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. január 17-i 43/2012/EU tanácsi rendelet (9), |
| --- | --- |

—

a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá nem tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. január 17-i 43/2012/EU tanácsi rendelet (9),

| — | az uniós vizek vonatkozásában, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. január 17-i 44/2012/EU tanácsi rendelet (10). |
| --- | --- |

—

az uniós vizek vonatkozásában, valamint a nemzetközi tárgyalások vagy megállapodások hatálya alá tartozó bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós hajók számára egyes nem uniós vizeken rendelkezésre álló halászati lehetőségeknek a 2012. évre történő meghatározásáról szóló, 2012. január 17-i 44/2012/EU tanácsi rendelet (10).

| (3) | Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (1) bekezdése értelmében, amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy valamely tagállam túllépte a számára kiosztott halászati kvótákat, a Bizottságnak csökkentenie kell az adott tagállam jövőbeli halászati kvótáit. |
| --- | --- |

(3)

Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (1) bekezdése értelmében, amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy valamely tagállam túllépte a számára kiosztott halászati kvótákat, a Bizottságnak csökkentenie kell az adott tagállam jövőbeli halászati kvótáit.

| (4) | Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (2) és (3) bekezdése előírja, hogy az ilyen kvótacsökkentéseket a következő évben vagy években, az ugyanott meghatározott szorzótényezők alkalmazásával kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(4)

Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (2) és (3) bekezdése előírja, hogy az ilyen kvótacsökkentéseket a következő évben vagy években, az ugyanott meghatározott szorzótényezők alkalmazásával kell végrehajtani.

| (5) | Egyes tagállamok túllépték a 2011-re megállapított halászati kvótájukat. Ezért helyénvaló csökkenteni a számukra a túlhalászott állományok tekintetében 2012-re és – adott esetben – a későbbi évekre vonatkozóan megállapított halászati kvótákat. |
| --- | --- |

(5)

Egyes tagállamok túllépték a 2011-re megállapított halászati kvótájukat. Ezért helyénvaló csökkenteni a számukra a túlhalászott állományok tekintetében 2012-re és – adott esetben – a későbbi évekre vonatkozóan megállapított halászati kvótákat.

| (6) | Az egyes állományok tekintetében rendelkezésre álló 2011. évi halászati kvótáknak az említett állományok előző évi túlhalászása miatti csökkentéséről szóló,2011. szeptember 23-i 1016/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (11) és az egyes állományok tekintetében rendelkezésre álló 2011. évi halászati kvótáknak az említett állományok előző évi túlhalászása miatti csökkentéséről [helyesen: az egyes állományok tekintetében rendelkezésre álló 2011. évi halászati kvótáknak más állományok előző évi túlhalászása miatti csökkentéséről] szóló, 2011. október 14-i 1021/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (12) már végrehajtott kvótacsökkentéseket egyes országok és egyes fajok tekintetében 2011 vonatkozásában. Egyes tagállamok tekintetében azonban az alkalmazandó csökkentések magasabbak voltak a vonatkozó 2011-es kvótánál, így azokat a szóban forgó évben nem lehetett teljes mértékben végrehajtani. Annak érdekében, hogy ilyen esetekben a teljes mennyiség levonásra kerüljön, a fennmaradó mennyiségeket a 2012-es és – adott esetben – későbbi kvóták megállapításakor kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

(6)

Az egyes állományok tekintetében rendelkezésre álló 2011. évi halászati kvótáknak az említett állományok előző évi túlhalászása miatti csökkentéséről szóló,2011. szeptember 23-i 1016/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (11) és az egyes állományok tekintetében rendelkezésre álló 2011. évi halászati kvótáknak az említett állományok előző évi túlhalászása miatti csökkentéséről [helyesen: az egyes állományok tekintetében rendelkezésre álló 2011. évi halászati kvótáknak más állományok előző évi túlhalászása miatti csökkentéséről] szóló, 2011. október 14-i 1021/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (12) már végrehajtott kvótacsökkentéseket egyes országok és egyes fajok tekintetében 2011 vonatkozásában. Egyes tagállamok tekintetében azonban az alkalmazandó csökkentések magasabbak voltak a vonatkozó 2011-es kvótánál, így azokat a szóban forgó évben nem lehetett teljes mértékben végrehajtani. Annak érdekében, hogy ilyen esetekben a teljes mennyiség levonásra kerüljön, a fennmaradó mennyiségeket a 2012-es és – adott esetben – későbbi kvóták megállapításakor kell figyelembe venni.

| (7) | Az e rendeletben előírt csökkentések nem érintik a 2012. évi kvótákon az alábbi rendeletek alapján végrehajtott csökkentéseket:






  — | az egyes halállományok esetében a 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozóan megállapított kvótáknak a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK tanácsi rendelet 23. cikkének (4) bekezdése alapján történő kiigazításáról szóló, 2007. február 15-i 147/2007/EK bizottsági rendelet (13), |
| --- | --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt csökkentések nem érintik a 2012. évi kvótákon az alábbi rendeletek alapján végrehajtott csökkentéseket:

—

az egyes halállományok esetében a 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozóan megállapított kvótáknak a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló 2371/2002/EK tanácsi rendelet 23. cikkének (4) bekezdése alapján történő kiigazításáról szóló, 2007. február 15-i 147/2007/EK bizottsági rendelet (13),

| — | a Spanyolországnak 2011-re és a későbbi évekre odaítélt egyes makrélakvótáknak a 2010. évi túlhalászás miatti csökkentéséről szóló, 2011. február 22-i 165/2011/EK bizottsági rendelet (14). |
| --- | --- |

—

a Spanyolországnak 2011-re és a későbbi évekre odaítélt egyes makrélakvótáknak a 2010. évi túlhalászás miatti csökkentéséről szóló, 2011. február 22-i 165/2011/EK bizottsági rendelet (14).

| (8) | Amennyiben a csökkentéseket nem lehet végrehajtani amiatt, hogy a kvóta az adott tagállam esetében nem áll rendelkezésre vagy nem elegendő, az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (5) bekezdését kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(8)

Amennyiben a csökkentéseket nem lehet végrehajtani amiatt, hogy a kvóta az adott tagállam esetében nem áll rendelkezésre vagy nem elegendő, az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkének (5) bekezdését kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az 1225/2010/EU, a 716/2011/EU, az 1256/2011/EU, az 5/2012/EU, a 43/2012/EU és a 44/2012/EU rendeletben a 2012. évre vonatkozóan megállapított kvótákat a mellékletben foglaltaknak megfelelően csökkenteni kell.

(2)   Az (1) bekezdés a 147/2007/EK és a 165/2011/EK rendeletben előírt csökkentések sérelme nélkül alkalmazandó.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  HL L 318., 2010.12.4., 1. o.

2

(3)  HL L 336., 2010.12.21., 1. o.

3

(4)  HL L 343., 2010.12.29., 2. o.

4

(5)  HL L 24., 2011.1.27., 1. o.

5

(6)  HL L 193., 2011.7.23., 11. o.

6

(7)  HL L 320., 2011.12.3., 3. o.

7

(8)  HL L 3., 2012.1.6., 1. o.

8

(9)  HL L 25., 2012.1.27., 1. o.

9

(10)  HL L 25., 2012.1.27., 55. o.

10

(11)  HL L 270., 2011.10.15., 1. o.

11

(12)  HL L 270., 2011.10.15., 16. o.

12

(13)  HL L 46., 2007.2.16., 10. o.

13

(14)  HL L 48., 2011.2.23., 11. o.

14

---

MELLÉKLET

| Tagállam | Fajkód | Területkód | Faj neve | Terület neve | 2011. évi engedélyezett kirakodások
  (teljes kiigazított mennyiség tonnában) (1) | 2011. évi összfogás
  (mennyiség tonnában) | Kvótafelhasználás
  (%) | Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított túlhalászás
  (mennyiség tonnában) | Szorzótényező (2) | További szorzótényező (3)
   (4) | 2011-ről fennmaradó csökkentés (5)

  (mennyiség tonnában) | 2012. évi csökkentések (6)

  (mennyiség tonnában) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) |
| DK | DGS | 03A-C | Tüskéscápa | A IIIa övezet uniós vizei | 0,00 | 1,00 | — | 1,00 | 1 | | 12 | 13,00 |
| DK | SAN | *234_6 | Homoki angolnák | A homokiangolna-gazdálkodási területek uniós vizei | 420,00 | 489,60 | 116,6 | 69,60 | 1 | | | 69,60 |
| DE | DGS | 2AC4-C | Tüskéscápa | A IIa és IV övezet uniós vizei | 0,00 | 0,70 | — | 0,70 | 1 | | | 0,70 |
| DE | MAC | 2CX14- | Makréla | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 21 401,00 | 21 860,70 | 102,1 | 459,70 | 1 | | | 459,70 |
| DE | PLE | 3BCD-C | Sima lepényhal | A 22–32. alkörzet uniós vizei | 425,00 | 426,40 | 100,3 | 1,40 | 1 | | | 1,40 |
| IE | HER | 4AB. | Hering | A IV övezetnek az é. sz. 53° 30’-től északra fekvő uniós és norvég vizei | 0,00 | 40,00 | — | 40,00 | 1 | | | 40,00 |
| IE | NOP | 2A3A4. | Norvég tőkehal és a kapcsolódó járulékos fogások | IIIa övezet; a IIa és IV övezet uniós vizei | 0,00 | 5,00 | — | 5,00 | 1 | | | 5,00 |
| ES | ALF | 3X14- | Tízujjú nyálkásfejű halak | A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 66,00 | 69,00 | 104,5 | 3,00 | 1 | | | 3,00 |
| ES | ANE | 9/3411 | Szardella | IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 5 560,00 | 6 361,90 | 114,4 | 801,90 | 1,2 | | | 962,28 |
| ES | ANF | 8C3411 | Ördöghalfélék | VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 1 293,00 | 1 453,90 | 112,4 | 160,90 | 1,2 | | | 193,08 |
| ES | BLI | 67- (új kód: BLI/5B67-) | Kék menyhal | Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 41 | 41,00 |
| ES | BSF | 8910- | Fekete abroncshal | A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei | 17,00 | 17,60 | 103,5 | 0,60 | 1 | | | 0,60 |
| ES | BSF | 56712- | Fekete abroncshal | Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei | 135,00 | 216,90 | 160,7 | 81,90 | 1 | | | 81,90 |
| ES | COD | 7XAD34 | Közönséges tőkehal | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 0,00 | 0,90 | — | 0,90 | 1 | | | 0,90 |
| ES | DGS | 15X14 | Tüskéscápa | Az I, V, VI, VII, VIII, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 1,00 | 6,20 | 620,0 | 5,20 | 1 | | | 5,20 |
| ES | DWS | 56789- | Mélytengeri cápák | Az V, VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei | 2,79 | 25,90 | 928,3 | 23,11 | 1 | | | 23,11 |
| ES | GFB | 89- | Villás tőkehalak | A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei | 222,00 | 250,20 | 112,7 | 28,20 | 1 | | | 28,20 |
| ES | GFB | 567- | Villás tőkehalak | Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 608,00 | 638,50 | 105,0 | 30,50 | 1 | | | 30,50 |
| ES | HAD | 5BC6A. | Foltos tőkehal | Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei | 14,00 | 35,80 | 255,7 | 21,80 | 1 | | | 21,80 |
| ES | HAD | 1N2AB | Foltos tőkehal | Az I és II övezet norvég vizei | 60,00 | 65,30 | 108,8 | 5,30 | 1 | | | 5,30 |
| ES | JAX | 2A-14 | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 2 419,00 | 2 519,90 | 104,2 | 100,90 | 1 | | | 100,90 |
| ES | JAX | 09. | Fattyúmakrélák | IX övezet | 7 859,00 | 8 478,30 | 107,9 | 619,30 | 1,1 | | | 681,23 |
| ES | JAX | 08C. | Fattyúmakrélák | VIIIc övezet | 24 129,00 | 32 431,80 | 134,4 | 8 302,80 | 1,4 | | | 11 623,92 |
| ES | LEZ | 8C3411 | Rombuszhalak | VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 917,00 | 1 005,30 | 109,6 | 88,30 | 1 | | | 88,30 |
| ES | ORY | 1CX14 | Atlanti tükörhal | Az I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 0,00 | 0,60 | — | 0,60 | 1 | | | 0,60 |
| ES | POK | 56-14 | Fekete tőkehal | VI övezet; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 3,00 | 30,60 | 1 020,0 | 27,60 | 1 | | | 27,60 |
| ES | POL | 8ABDE. | Sávos tőkehal | VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet | 61,00 | 65,30 | 107,0 | 4,30 | 1 | | | 4,30 |
| ES | POL | 08C. | Sávos tőkehal | VIIIc övezet | 208,00 | 256,00 | 123,1 | 48,00 | 1 | | | 48,00 |
| ES | PRA | N3L. | Norvég garnéla | NAFO 3L | 214,00 | 292,00 | 136,4 | 78,00 | 1 | | | 78,00 |
| ES | RED | N3LN. | Vörös álsügérek | NAFO 3LN | 0,00 | 43,50 | — | 43,50 | 1 | | | 43,50 |
| ES | SBR | *678- | Nagyszemű vörösdurbincs | A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei | 49,12 | 62,30 | 126,8 | 13,18 | 1 | | | 13,18 |
| ES | SOL | 8AB. | Közönséges nyelvhal | VIIIa és VIIIb övezet | 10,00 | 10,70 | 107,0 | 0,70 | 1 | c (7) | | 1,05 |
| ES | USK | 567EI. | Norvég menyhal | Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei | 8,30 | 50,70 | 610,8 | 42,40 | 1 | | | 42,40 |
| ES | WHB | 8C3411 | Kék puhatőkehal | VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 1 987,00 | 2 258,30 | 113,7 | 271,30 | 1,2 | | | 325,56 |
| FR | DWS | 56789- | Mélytengeri cápák | Az V, VI, VII, VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei | 10,17 | 26,00 | 255,7 | 15,83 | 1 | | | 15,83 |
| FR | SOL | 07E. | Közönséges nyelvhal | VIIe övezet | 283,00 | 290,00 | 102,5 | 7,00 | 1 | c (8) | | 10,50 |
| LT | JAX | 2A-14 | Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások | A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 356,00 | 660,40 | 185,5 | 304,40 | 2 | | | 608,80 |
| LT | MAC | 2CX14- | Makréla | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 26,00 | 28,80 | 110,8 | 2,80 | 1 | | | 2,80 |
| NL | BSF | 56712- | Fekete abroncshal | Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 5 | 5,00 |
| NL | SBR | 678- | Nagyszemű vörösdurbincs | A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 6 | 6,00 |
| PL | COD | 1N2AB | Közönséges tőkehal | Az I és II övezet norvég vizei | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 2 | 2,00 |
| PL | GHL | 1N2AB | Grönlandi laposhal | Az I és II övezet norvég vizei | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 1 | 1,00 |
| PL | HAD | 2AC4 | Foltos tőkehal | IV övezet; a IIa övezet uniós vizei | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 16 | 16,00 |
| PL | HER | 03A. | Hering | IIIa övezet | 0,00 | 38,20 | — | 38,20 | 1 | | | 38,20 |
| PL | LIN | 04-C. | Északi menyhal | A IV övezet uniós vizei | 0,00 | 3,00 | — | 3,00 | 1 | | | 3,00 |
| PL | MAC | 2A34 | Makréla | IIIa és IV övezet; a IIa, IIIb, IIIc övezet és a 22–32. alkörzet uniós vizei | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 5 | 5,00 |
| PL | RED | 514GRN | Vörös álsügérek | Az V és XIV övezet grönlandi vizei | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 1 | 1,00 |
| PL | SPR | 03A | Spratt | IIIa övezet | 0,00 | 119,60 | — | 119,60 | 1 | | | 119,60 |
| PL | WHB | 1X14 | Kék puhatőkehal | Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 8 | 8,00 |
| PT | ALF | 3X14- | Tízujjú nyálkásfejű halak | A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei | 220,10 | 241,10 | 109,5 | 21,00 | 1 | | | 21,00 |
| PT | ANE | 9/3411 | Szardella | IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 2 882,00 | 2 920,20 | 101,3 | 38,20 | 1 | | | 38,20 |
| PT | ANF | 8C3411 | Ördöghalfélék | VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 260,20 | 335,30 | 128,9 | 75,10 | 1 | a | | 112,65 |
| PT | BET | ATLANT | Nagyszemű tonhal | Atlanti-óceán | 6 879,70 | 7 022,40 | 102,1 | 142,70 | 1 | | | 142,70 |
| PT | BSF | 8910- | Fekete abroncshal | A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei | 3 305,00 | 3 547,20 | 107,3 | 242,20 | 1,1 | | | 266,42 |
| PT | BUM | ATLANT | Kormos marlin | Atlanti-óceán | 69,00 | 72,30 | 104,8 | 3,30 | 1 | | | 3,30 |
| PT | COD | N3M. | Közönséges tőkehal | NAFO 3M | 2 525,70 | 2 753,80 | 109,0 | 228,10 | 1,1 | | | 250,91 |
| PT | GFB | 89- | Villás tőkehalak | A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei | 10,00 | 12,00 | 120,0 | 2,00 | 1 | a | | 3,00 |
| PT | GHL | 1N2AB | Grönlandi laposhal | Az I és II övezet norvég vizei | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 11 | 11,00 |
| PT | GHL | N3LMNO. | Grönlandi laposhal | NAFO 3 LMNO | 2 413,80 | 2 508,20 | 103,9 | 94,40 | 1 | | | 94,40 |
| PT | HAD | 1N2AB | Foltos tőkehal | Az I és II övezet norvég vizei | 78,00 | 30,00 | 38,5 | –48,00 | — | | 458 | 410,00 |
| PT | POK | 1N2AB | Fekete tőkehal | Az I és II övezet norvég vizei | 80,00 | 40,90 | 51,1 | –39,10 | — | | 294 | 254,90 |
| PT | RED | 51214D | Vörös álsügérek | Az V övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 603,00 | 719,10 | 119,3 | 116,10 | 1,2 | a | | 208,98 |
| PT | RED | N3LN. | Vörös álsügérek | NAFO 3LN | 932,80 | 983,50 | 105,4 | 50,70 | 1 | | | 50,70 |
| PT | WHB | 8C3411 | Kék puhatőkehal | VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei | 483,00 | 711,90 | 147,4 | 228,90 | 1,8 | | | 412,02 |
| PT | WHG | 08. | Vékonybajszú tőkehal | VIII övezet | 0,00 | 1,20 | — | 1,20 | 1 | | | 1,20 |
| UK | COD | N01514 | Közönséges tőkehal | A NAFO 0 és 1 övezet grönlandi vizei; az V és XIV övezet grönlandi vizei | 717,00 | 724,60 | 101,1 | 7,60 | 1 | | | 7,60 |
| UK | BET | ATLANT | Nagyszemű tonhal | Atlanti-óceán | 10,00 | 0,00 | 0,0 | –10,00 | — | | 10 | 0,00 |
| UK | BLI | 24- | Kék menyhal | A II, IV és V övezet uniós vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei | 1,50 | 1,50 | 100,0 | 0,00 | — | | 2 | 2,00 |
| UK | HAD | 1N2AB | Foltos tőkehal | Az I és II övezet norvég vizei | 781,00 | 781,60 | 100,1 | 0,60 | 1 | | | 0,60 |
| UK | HER | 4AB. | Hering | A IV övezetnek az é. sz. 53° 30’-től északra fekvő uniós és norvég vizei | 27 687,00 | 27 887,40 | 100,7 | 200,40 | 1 | | | 200,40 |
| UK | MAC | 2CX14- | Makréla | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei | 173 520,50 | 179 960,30 | 103,7 | 6 439,80 | 1 | | | 6 439,80 |

Tagállam

Fajkód

Területkód

Faj neve

Terület neve

2011. évi engedélyezett kirakodások

(teljes kiigazított mennyiség tonnában) (1)

2011. évi összfogás

(mennyiség tonnában)

Kvótafelhasználás

(%)

Az engedélyezett kirakodásokhoz viszonyított túlhalászás

(mennyiség tonnában)

Szorzótényező (2)

További szorzótényező (3)
   (4)

2011-ről fennmaradó csökkentés (5)

(mennyiség tonnában)

2012. évi csökkentések (6)

(mennyiség tonnában)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

DK

DGS

03A-C

Tüskéscápa

A IIIa övezet uniós vizei

0,00

1,00

—

1,00

1

12

13,00

DK

SAN

*234_6

Homoki angolnák

A homokiangolna-gazdálkodási területek uniós vizei

420,00

489,60

116,6

69,60

1

69,60

DE

DGS

2AC4-C

Tüskéscápa

A IIa és IV övezet uniós vizei

0,00

0,70

—

0,70

1

0,70

DE

MAC

2CX14-

Makréla

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei

21 401,00

21 860,70

102,1

459,70

1

459,70

DE

PLE

3BCD-C

Sima lepényhal

A 22–32. alkörzet uniós vizei

425,00

426,40

100,3

1,40

1

1,40

IE

HER

4AB.

Hering

A IV övezetnek az é. sz. 53° 30’-től északra fekvő uniós és norvég vizei

0,00

40,00

—

40,00

1

40,00

IE

NOP

2A3A4.

Norvég tőkehal és a kapcsolódó járulékos fogások

IIIa övezet; a IIa és IV övezet uniós vizei

0,00

5,00

—

5,00

1

5,00

ES

ALF

3X14-

Tízujjú nyálkásfejű halak

A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

66,00

69,00

104,5

3,00

1

3,00

ES

ANE

9/3411

Szardella

IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

5 560,00

6 361,90

114,4

801,90

1,2

962,28

ES

ANF

8C3411

Ördöghalfélék

VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

1 293,00

1 453,90

112,4

160,90

1,2

193,08

ES

BLI

67- (új kód: BLI/5B67-)

Kék menyhal

Az Vb, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

0,00

0,00

—

0,00

—

41

41,00

ES

BSF

8910-

Fekete abroncshal

A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei

17,00

17,60

103,5

0,60

1

0,60

ES

BSF

56712-

Fekete abroncshal

Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei

135,00

216,90

160,7

81,90

1

81,90

ES

COD

7XAD34

Közönséges tőkehal

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

0,00

0,90

—

0,90

1

0,90

ES

DGS

15X14

Tüskéscápa

Az I, V, VI, VII, VIII, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

1,00

6,20

620,0

5,20

1

5,20

ES

DWS

56789-

Mélytengeri cápák

Az V, VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei

2,79

25,90

928,3

23,11

1

23,11

ES

GFB

89-

Villás tőkehalak

A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei

222,00

250,20

112,7

28,20

1

28,20

ES

GFB

567-

Villás tőkehalak

Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

608,00

638,50

105,0

30,50

1

30,50

ES

HAD

5BC6A.

Foltos tőkehal

Az Vb és VIa övezet uniós és nemzetközi vizei

14,00

35,80

255,7

21,80

1

21,80

ES

HAD

1N2AB

Foltos tőkehal

Az I és II övezet norvég vizei

60,00

65,30

108,8

5,30

1

5,30

ES

JAX

2A-14

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

2 419,00

2 519,90

104,2

100,90

1

100,90

ES

JAX

09.

Fattyúmakrélák

IX övezet

7 859,00

8 478,30

107,9

619,30

1,1

681,23

ES

JAX

08C.

Fattyúmakrélák

VIIIc övezet

24 129,00

32 431,80

134,4

8 302,80

1,4

11 623,92

ES

LEZ

8C3411

Rombuszhalak

VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

917,00

1 005,30

109,6

88,30

1

88,30

ES

ORY

1CX14

Atlanti tükörhal

Az I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

0,00

0,60

—

0,60

1

0,60

ES

POK

56-14

Fekete tőkehal

VI övezet; az Vb, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

3,00

30,60

1 020,0

27,60

1

27,60

ES

POL

8ABDE.

Sávos tőkehal

VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet

61,00

65,30

107,0

4,30

1

4,30

ES

POL

08C.

Sávos tőkehal

VIIIc övezet

208,00

256,00

123,1

48,00

1

48,00

ES

PRA

N3L.

Norvég garnéla

NAFO 3L

214,00

292,00

136,4

78,00

1

78,00

ES

RED

N3LN.

Vörös álsügérek

NAFO 3LN

0,00

43,50

—

43,50

1

43,50

ES

SBR

*678-

Nagyszemű vörösdurbincs

A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei

49,12

62,30

126,8

13,18

1

13,18

ES

SOL

8AB.

Közönséges nyelvhal

VIIIa és VIIIb övezet

10,00

10,70

107,0

0,70

1

c (7)

1,05

ES

USK

567EI.

Norvég menyhal

Az V, VI és VII övezet uniós és nemzetközi vizei

8,30

50,70

610,8

42,40

1

42,40

ES

WHB

8C3411

Kék puhatőkehal

VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

1 987,00

2 258,30

113,7

271,30

1,2

325,56

FR

DWS

56789-

Mélytengeri cápák

Az V, VI, VII, VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei

10,17

26,00

255,7

15,83

1

15,83

FR

SOL

07E.

Közönséges nyelvhal

VIIe övezet

283,00

290,00

102,5

7,00

1

c (8)

10,50

LT

JAX

2A-14

Fattyúmakrélák és a kapcsolódó járulékos fogások

A IIa és IVa övezet uniós vizei; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

356,00

660,40

185,5

304,40

2

608,80

LT

MAC

2CX14-

Makréla

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei

26,00

28,80

110,8

2,80

1

2,80

NL

BSF

56712-

Fekete abroncshal

Az V, VI, VII és XII övezet uniós és nemzetközi vizei

0,00

0,00

—

0,00

—

5

5,00

NL

SBR

678-

Nagyszemű vörösdurbincs

A VI, VII és VIII övezet uniós és nemzetközi vizei

0,00

0,00

—

0,00

—

6

6,00

PL

COD

1N2AB

Közönséges tőkehal

Az I és II övezet norvég vizei

0,00

0,00

—

0,00

—

2

2,00

PL

GHL

1N2AB

Grönlandi laposhal

Az I és II övezet norvég vizei

0,00

0,00

—

0,00

—

1

1,00

PL

HAD

2AC4

Foltos tőkehal

IV övezet; a IIa övezet uniós vizei

0,00

0,00

—

0,00

—

16

16,00

PL

HER

03A.

Hering

IIIa övezet

0,00

38,20

—

38,20

1

38,20

PL

LIN

04-C.

Északi menyhal

A IV övezet uniós vizei

0,00

3,00

—

3,00

1

3,00

PL

MAC

2A34

Makréla

IIIa és IV övezet; a IIa, IIIb, IIIc övezet és a 22–32. alkörzet uniós vizei

0,00

0,00

—

0,00

—

5

5,00

PL

RED

514GRN

Vörös álsügérek

Az V és XIV övezet grönlandi vizei

0,00

0,00

—

0,00

—

1

1,00

PL

SPR

03A

Spratt

IIIa övezet

0,00

119,60

—

119,60

1

119,60

PL

WHB

1X14

Kék puhatőkehal

Az I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

0,00

0,00

—

0,00

—

8

8,00

PT

ALF

3X14-

Tízujjú nyálkásfejű halak

A III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII és XIV övezet uniós és nemzetközi vizei

220,10

241,10

109,5

21,00

1

21,00

PT

ANE

9/3411

Szardella

IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

2 882,00

2 920,20

101,3

38,20

1

38,20

PT

ANF

8C3411

Ördöghalfélék

VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

260,20

335,30

128,9

75,10

1

a

112,65

PT

BET

ATLANT

Nagyszemű tonhal

Atlanti-óceán

6 879,70

7 022,40

102,1

142,70

1

142,70

PT

BSF

8910-

Fekete abroncshal

A VIII, IX és X övezet uniós és nemzetközi vizei

3 305,00

3 547,20

107,3

242,20

1,1

266,42

PT

BUM

ATLANT

Kormos marlin

Atlanti-óceán

69,00

72,30

104,8

3,30

1

3,30

PT

COD

N3M.

Közönséges tőkehal

NAFO 3M

2 525,70

2 753,80

109,0

228,10

1,1

250,91

PT

GFB

89-

Villás tőkehalak

A VIII és IX övezet uniós és nemzetközi vizei

10,00

12,00

120,0

2,00

1

a

3,00

PT

GHL

1N2AB

Grönlandi laposhal

Az I és II övezet norvég vizei

0,00

0,00

—

0,00

—

11

11,00

PT

GHL

N3LMNO.

Grönlandi laposhal

NAFO 3 LMNO

2 413,80

2 508,20

103,9

94,40

1

94,40

PT

HAD

1N2AB

Foltos tőkehal

Az I és II övezet norvég vizei

78,00

30,00

38,5

–48,00

—

458

410,00

PT

POK

1N2AB

Fekete tőkehal

Az I és II övezet norvég vizei

80,00

40,90

51,1

–39,10

—

294

254,90

PT

RED

51214D

Vörös álsügérek

Az V övezet uniós és nemzetközi vizei; a XII és XIV övezet nemzetközi vizei

603,00

719,10

119,3

116,10

1,2

a

208,98

PT

RED

N3LN.

Vörös álsügérek

NAFO 3LN

932,80

983,50

105,4

50,70

1

50,70

PT

WHB

8C3411

Kék puhatőkehal

VIIIc, IX és X övezet; a CECAF 34.1.1 övezet uniós vizei

483,00

711,90

147,4

228,90

1,8

412,02

PT

WHG

08.

Vékonybajszú tőkehal

VIII övezet

0,00

1,20

—

1,20

1

1,20

UK

COD

N01514

Közönséges tőkehal

A NAFO 0 és 1 övezet grönlandi vizei; az V és XIV övezet grönlandi vizei

717,00

724,60

101,1

7,60

1

7,60

UK

BET

ATLANT

Nagyszemű tonhal

Atlanti-óceán

10,00

0,00

0,0

–10,00

—

10

0,00

UK

BLI

24-

Kék menyhal

A II, IV és V övezet uniós vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei

1,50

1,50

100,0

0,00

—

2

2,00

UK

HAD

1N2AB

Foltos tőkehal

Az I és II övezet norvég vizei

781,00

781,60

100,1

0,60

1

0,60

UK

HER

4AB.

Hering

A IV övezetnek az é. sz. 53° 30’-től északra fekvő uniós és norvég vizei

27 687,00

27 887,40

100,7

200,40

1

200,40

UK

MAC

2CX14-

Makréla

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId és VIIIe övezet; az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei; a IIa, XII és XIV övezet nemzetközi vizei

173 520,50

179 960,30

103,7

6 439,80

1

6 439,80

---

(1)  A vonatkozó TAC-rendeletek értelmében a halászati lehetőségeknek a 2371/2002/EK tanácsi rendelet (HL L 358., 2002.12.31., 59. o.) 20. cikkének (5) bekezdése szerinti cseréjének, a 847/96/EK tanácsi rendelet (HL L 115., 1996.5.9., 3. o.) 4. cikkének (2) bekezdése szerinti kvótaátcsoportosításoknak és/vagy a halászati lehetőségeknek a 1224/2009/EK rendelet 37., illetve 105. cikke szerinti újrakiosztása és csökkentése figyelembevételével valamely tagállam számára rendelkezésre álló kvóták.

(2)  Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikke (2) bekezdésének megfelelően.

(3)  Az 1224/2009/EK rendelet 105. cikke (3) bekezdésének megfelelően.

(4)  Az „a” azt jelzi, hogy további 1,5-es szorzótényezőt alkalmaztak a 2009., 2010. és 2011. évi folyamatos túlhalászások miatt. Lásd az egyes 2010. évi halászati kvótáknak az előző évben történt túlhalászás miatti csökkentéséről szóló, helyesbített, 2010. november 8-i 1004/2010/EU bizottsági rendeletet (HL L 291., 2010.11.9., 31. o.), az egyes állományok tekintetében rendelkezésre álló 2011. évi halászati kvótáknak az említett állományok előző évi túlhalászása miatti csökkentéséről szóló 1016/2011/EU végrehajtási rendeletet és a az egyes állományok tekintetében rendelkezésre álló 2011. évi halászati kvótáknak az említett állományok előző évi túlhalászása miatti csökkentéséről [helyesen: az egyes állományok tekintetében rendelkezésre álló 2011. évi halászati kvótáknak más állományok előző évi túlhalászása miatti csökkentéséről] szóló 1021/2011/EU végrehajtási rendeletet. A „c” azt jelzi, hogy további 1,5-es szorzótényezőt alkalmaztak a fajt érintő többéves terv értelmében.

(5)  Az 1016/2011/EU és az 1021/2011/EU végrehajtási rendelet már végrehajtott kvótacsökkentéseket egyes országok és egyes fajok tekintetében 2011 vonatkozásában. Egyes tagállamok tekintetében azonban az alkalmazandó csökkentések magasabbak voltak a vonatkozó 2011-es kvótánál, így azokat a szóban forgó évben nem lehetett teljes mértékben végrehajtani. Annak érdekében, hogy ilyen esetekben a teljes mennyiség levonásra kerüljön, a fennmaradó mennyiségeket a 2012-es és – adott esetben – későbbi kvóták megállapításakor kell figyelembe venni.

(6)  A 2012. évi kiigazított kvótából vagy adott esetben a következő év(ek)re vonatkozó kvótákból levonandó mennyiségek.

(7)  A Biscay-öböl nyelvhalállományának fenntartható kiaknázására vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2006. február 23-i 388/2006/EK tanácsi rendeletben (HL L 65., 2006.3.7., 1. o.) meghatározottaknak megfelelően.

(8)  A La Manche csatorna nyugati része nyelvhalállományának fenntartható kiaknázására vonatkozó többéves terv létrehozásáról szóló, 2007. május 7-i 509/2007/EK tanácsi rendeletben (HL L 122., 2007.5.11., 7. o.) meghatározottaknak megfelelően.

---

| 31.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/60 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/60

---

A BIZOTTSÁG 701/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. július 30.)

az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló 543/2011/EU végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 103h. cikkére, 127. cikke c) pontjára és 143. cikkére, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet létrehozza a mezőgazdasági piacok közös szervezését, amely magában foglalja a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatot. Az említett rendelet 103c. cikke értelmében a gyümölcs- és zöldségágazatban az operatív programok kiterjedhetnek a gyümölcs- és zöldségpiacok válságainak elkerülésével és kezelésével kapcsolatos válságmegelőzési és -kezelési intézkedésekre. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet létrehozza a mezőgazdasági piacok közös szervezését, amely magában foglalja a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatot. Az említett rendelet 103c. cikke értelmében a gyümölcs- és zöldségágazatban az operatív programok kiterjedhetnek a gyümölcs- és zöldségpiacok válságainak elkerülésével és kezelésével kapcsolatos válságmegelőzési és -kezelési intézkedésekre.

| (2) | Az 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 79. cikkének (1) bekezdésével összhangban a szóban forgó végrehajtási rendelet XI. melléklete megállapítja az abban felsorolt termékek piacról való kivonására vonatkozó maximális támogatási összegeket. Ezeket az összegeket úgy kell meghatározni, hogy a piacról való kivonás ne váljon a termékek forgalomba hozatalának tartós alternatívájává és továbbra is a válságmegelőzés és -kezelés hatékony eszköze maradjon. |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 79. cikkének (1) bekezdésével összhangban a szóban forgó végrehajtási rendelet XI. melléklete megállapítja az abban felsorolt termékek piacról való kivonására vonatkozó maximális támogatási összegeket. Ezeket az összegeket úgy kell meghatározni, hogy a piacról való kivonás ne váljon a termékek forgalomba hozatalának tartós alternatívájává és továbbra is a válságmegelőzés és -kezelés hatékony eszköze maradjon.

| (3) | Annak érdekében, hogy a piacról való kivonás továbbra is a válságmegelőzés és -kezelés hatékony eszköze maradjon, az arra vonatkozó maximális támogatási összegeket meg kell emelni azon gyümölcsök- és zöldségfélék esetében, amelyeknél a jelenlegi támogatási szint különösen alacsony az átlagos uniós termelői árakhoz képest. Ez a helyzet áll fenn a paradicsom, a szőlő, a kajszibarack, a körte, a padlizsán és a sárgadinnye esetében. Ezen túlmenően a feldolgozásra szánt alacsonyabb árú paradicsom kivonására nyújtott túlzott mértékű ellentételezés elkerülése érdekében differenciált összeget kell bevezetni a június 1. és október 31. közötti időszakban termesztett paradicsomra, amikor is a feldolgozásra szánt paradicsom piacról való kivonása lehetséges. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy a piacról való kivonás továbbra is a válságmegelőzés és -kezelés hatékony eszköze maradjon, az arra vonatkozó maximális támogatási összegeket meg kell emelni azon gyümölcsök- és zöldségfélék esetében, amelyeknél a jelenlegi támogatási szint különösen alacsony az átlagos uniós termelői árakhoz képest. Ez a helyzet áll fenn a paradicsom, a szőlő, a kajszibarack, a körte, a padlizsán és a sárgadinnye esetében. Ezen túlmenően a feldolgozásra szánt alacsonyabb árú paradicsom kivonására nyújtott túlzott mértékű ellentételezés elkerülése érdekében differenciált összeget kell bevezetni a június 1. és október 31. közötti időszakban termesztett paradicsomra, amikor is a feldolgozásra szánt paradicsom piacról való kivonása lehetséges.

| (4) | A piacról kivont gyümölcs- és zöldségféléknek az 1234/2007/EK rendelet 103d. cikke (4) bekezdése szerinti ingyenes szétosztásának és bármely azzal egyenértékű, a tagállamok által jóváhagyott rendeltetésnek az előmozdítása érdekében magasabb maximális támogatási összeget kell megállapítani az egyéb rendeltetések esetében alkalmazotthoz képest, amennyiben az átlagos uniós termelői ár és a jelenlegi maximális támogatási szintek közötti különbség ezt anélkül teszi lehetővé, hogy ez a lehetőség tartós alternatívává váljon a termékek forgalomba hozatalához képest. Ez a helyzet áll fenn a karfiol, a paradicsom, az alma, a szőlő, a kajszibarack, a körte, a padlizsán, a sárgadinnye, a görögdinnye, a klementin és a citrom esetében. |
| --- | --- |

(4)

A piacról kivont gyümölcs- és zöldségféléknek az 1234/2007/EK rendelet 103d. cikke (4) bekezdése szerinti ingyenes szétosztásának és bármely azzal egyenértékű, a tagállamok által jóváhagyott rendeltetésnek az előmozdítása érdekében magasabb maximális támogatási összeget kell megállapítani az egyéb rendeltetések esetében alkalmazotthoz képest, amennyiben az átlagos uniós termelői ár és a jelenlegi maximális támogatási szintek közötti különbség ezt anélkül teszi lehetővé, hogy ez a lehetőség tartós alternatívává váljon a termékek forgalomba hozatalához képest. Ez a helyzet áll fenn a karfiol, a paradicsom, az alma, a szőlő, a kajszibarack, a körte, a padlizsán, a sárgadinnye, a görögdinnye, a klementin és a citrom esetében.

| (5) | A kivont termékek jótékonysági szervezetek, valamint intézmények általi szétosztásának előmozdítása érdekében az említett szervezetek és intézmények számára csak akkor lehet pénzügyi elszámolás vezetését előírni a szóban forgó művelet tekintetében, ha engedélyt kértek és kaptak a tagállami illetékes hatóságoktól arra, hogy a végső kedvezményezettektől jelképes értékű pénzügyi hozzájárulást kérjenek. Az ilyen jellegű hozzájárulás kérésének lehetőségét ki kell terjeszteni a friss termékekre is. |
| --- | --- |

(5)

A kivont termékek jótékonysági szervezetek, valamint intézmények általi szétosztásának előmozdítása érdekében az említett szervezetek és intézmények számára csak akkor lehet pénzügyi elszámolás vezetését előírni a szóban forgó művelet tekintetében, ha engedélyt kértek és kaptak a tagállami illetékes hatóságoktól arra, hogy a végső kedvezményezettektől jelképes értékű pénzügyi hozzájárulást kérjenek. Az ilyen jellegű hozzájárulás kérésének lehetőségét ki kell terjeszteni a friss termékekre is.

| (6) | A válságmegelőzési és -kezelési intézkedések alkalmazására vonatkozó korábbi tapasztalatok figyelembevétele érdekében helyénvaló pontosítani a zöld szüret és a be nem takarítás meghatározását és azokat a helyzeteket, amelyekben lehetőség van zöld szüretet és be nem takarítást végezni. Emellett a különböző válságmegelőzési és -kezelési intézkedések összehangolása, valamint hatékonyságuk növelése érdekében helyénvaló elhagyni az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 85. cikkének (2) bekezdésében foglalt azon konkrét kötelezettséget, miszerint minden tervezett zöld szüret első értesítéséhez csatolni kell egy kötelező piacelemzést. |
| --- | --- |

(6)

A válságmegelőzési és -kezelési intézkedések alkalmazására vonatkozó korábbi tapasztalatok figyelembevétele érdekében helyénvaló pontosítani a zöld szüret és a be nem takarítás meghatározását és azokat a helyzeteket, amelyekben lehetőség van zöld szüretet és be nem takarítást végezni. Emellett a különböző válságmegelőzési és -kezelési intézkedések összehangolása, valamint hatékonyságuk növelése érdekében helyénvaló elhagyni az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 85. cikkének (2) bekezdésében foglalt azon konkrét kötelezettséget, miszerint minden tervezett zöld szüret első értesítéséhez csatolni kell egy kötelező piacelemzést.

| (7) | A hirtelen fellépő válsághelyzetre való reagálás érdekében – a tagállamok által meghatározandó korlátozások függvényében – annak ellenére is lehetővé kell tenni a hosszabb betakarítási időszakú gyümölcs- és zöldségféléknek a zöld szüretét és be nem takarítását, hogy a rendes betakarítás már megkezdődött, vagy a szóban forgó területről már származott kereskedelmi termelés. Ilyen esetekben kizárólag a műveletet követő hat héten belül betakarítandó termelést lehet ellentételezni. Mivel a hosszabb betakarítási időszakú gyümölcs- és zöldségfélék gyakran hoznak egyidejűleg érett és éretlen terményeket, helyénvaló eltérni attól az általános szabálytól, amely megtiltja a zöld szüret és a be nem takarítás adott évben ugyanarra a termékre és ugyanarra a területre történő alkalmazását. |
| --- | --- |

(7)

A hirtelen fellépő válsághelyzetre való reagálás érdekében – a tagállamok által meghatározandó korlátozások függvényében – annak ellenére is lehetővé kell tenni a hosszabb betakarítási időszakú gyümölcs- és zöldségféléknek a zöld szüretét és be nem takarítását, hogy a rendes betakarítás már megkezdődött, vagy a szóban forgó területről már származott kereskedelmi termelés. Ilyen esetekben kizárólag a műveletet követő hat héten belül betakarítandó termelést lehet ellentételezni. Mivel a hosszabb betakarítási időszakú gyümölcs- és zöldségfélék gyakran hoznak egyidejűleg érett és éretlen terményeket, helyénvaló eltérni attól az általános szabálytól, amely megtiltja a zöld szüret és a be nem takarítás adott évben ugyanarra a termékre és ugyanarra a területre történő alkalmazását.

| (8) | Az arra vonatkozó bizonyítási kötelezettségnek a teljesítése érdekében, hogy minden egyes tétel értékesítése a kapcsolódó feltételekkel összhangban történt, továbbá a kockázatelemzésen alapuló, hatékony vámellenőrzések lehetővé tétele céljából részletes szabályokat kell megállapítani azzal a kötelezettséggel kapcsolatban, amelynek értelmében a vámhatóságok rendelkezésére kell bocsátani az elvégzendő vámellenőrzésekkel összefüggő bizonyos dokumentumokat. |
| --- | --- |

(8)

Az arra vonatkozó bizonyítási kötelezettségnek a teljesítése érdekében, hogy minden egyes tétel értékesítése a kapcsolódó feltételekkel összhangban történt, továbbá a kockázatelemzésen alapuló, hatékony vámellenőrzések lehetővé tétele céljából részletes szabályokat kell megállapítani azzal a kötelezettséggel kapcsolatban, amelynek értelmében a vámhatóságok rendelkezésére kell bocsátani az elvégzendő vámellenőrzésekkel összefüggő bizonyos dokumentumokat.

| (9) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Helyénvaló a piacról való kivonásra vonatkozó új támogatási összegeket 2012. július 1-jétől, a nyári forgalmazási időszak kezdetétől visszamenőlegesen alkalmazni. Annak érdekében, hogy az importőröknek elegendő idő álljon rendelkezésükre a belépési árrendszerre vonatkozó új szabályokhoz való alkalmazkodásra, az említett szabályokat helyénvaló 2012. szeptember 1-jétől alkalmazni. |
| --- | --- |

(10)

Helyénvaló a piacról való kivonásra vonatkozó új támogatási összegeket 2012. július 1-jétől, a nyári forgalmazási időszak kezdetétől visszamenőlegesen alkalmazni. Annak érdekében, hogy az importőröknek elegendő idő álljon rendelkezésükre a belépési árrendszerre vonatkozó új szabályokhoz való alkalmazkodásra, az említett szabályokat helyénvaló 2012. szeptember 1-jétől alkalmazni.

| (11) | A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(11)

A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 80. cikk (2) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A tagállamok kérésre lehetővé tehetik az 1234/2007/EK rendelet 103d. cikke (4) bekezdésében említett jótékonysági szervezetek, valamint intézmények számára, hogy a piacról kivont áruk végső kedvezményezettjeitől jelképes értékű hozzájárulást kérjenek. Abban az esetben, ha az érintett jótékonysági szervezetek, valamint intézmények megkapják a kért engedélyt, az e rendelet 83. cikke (1) bekezdésében foglalt kötelezettségek teljesítésén túl pénzügyi elszámolást is vezetnek a szóban forgó műveletre vonatkozóan.” |
| --- | --- |

1.

A 80. cikk (2) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok kérésre lehetővé tehetik az 1234/2007/EK rendelet 103d. cikke (4) bekezdésében említett jótékonysági szervezetek, valamint intézmények számára, hogy a piacról kivont áruk végső kedvezményezettjeitől jelképes értékű hozzájárulást kérjenek. Abban az esetben, ha az érintett jótékonysági szervezetek, valamint intézmények megkapják a kért engedélyt, az e rendelet 83. cikke (1) bekezdésében foglalt kötelezettségek teljesítésén túl pénzügyi elszámolást is vezetnek a szóban forgó műveletre vonatkozóan.”

| 2. | A 83. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | külön készletnyilvántartást vezetnek a szóban forgó műveletekről,” |
| --- | --- | --- |

2.

A 83. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

külön készletnyilvántartást vezetnek a szóban forgó műveletekről,”

| 3. | A 84. cikk (1) bekezdésében az a) és a b) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „a)   „zöld szüret”: a nem forgalmazható éretlen termékek egy adott területen végzett teljes betakarítása. Az érintett termékek nem lehetnek károsodottak a zöld szüret előtt, sem időjárási okokból, sem betegség miatt vagy egyéb okokból.
  b)   „be nem takarítás”: a folyó termelési ciklus megszakítása az érintett területen úgy, hogy a termék jól fejlett és egészséges, szép és forgalmazható minőségű. A termékek időjárási jelenségek vagy betegség miatti megsemmisülése nem tekinthető be nem takarításnak.” |
| --- | --- |

3.

A 84. cikk (1) bekezdésében az a) és a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)   „zöld szüret”: a nem forgalmazható éretlen termékek egy adott területen végzett teljes betakarítása. Az érintett termékek nem lehetnek károsodottak a zöld szüret előtt, sem időjárási okokból, sem betegség miatt vagy egyéb okokból.

b)   „be nem takarítás”: a folyó termelési ciklus megszakítása az érintett területen úgy, hogy a termék jól fejlett és egészséges, szép és forgalmazható minőségű. A termékek időjárási jelenségek vagy betegség miatti megsemmisülése nem tekinthető be nem takarításnak.”

| 4. | A 85. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés második albekezdését el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

4.

A 85. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés második albekezdését el kell hagyni;

| b) | a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Nem lehet zöld szüretet végezni olyan gyümölcs- vagy zöldségféle esetében, amelyre vonatkozóan már megkezdődött a rendes betakarítás, és be nem takarítást alkalmazni, amennyiben a rendes termelési ciklus alatt az érintett területről kereskedelmi termelés származik.
  Az első albekezdés azonban nem alkalmazandó olyan gyümölcs- vagy zöldségfélék esetében, amelyek betakarítási időszaka meghaladja az egy hónapot. Ilyen esetekben a (4) bekezdésben említett összegek kizárólag a zöld szüretet és a be nem takarítást követő hat héten belül betakarítandó termelést ellentételezik. Ezeket a gyümölcs- és zöldségféléket nem lehet a művelet végrehajtását követően további termelési célokra felhasználni.
  A második albekezdés alkalmazásában a tagállamok megtilthatják a zöld szüret és a be nem takarítás alkalmazását, amennyiben a zöld szüret esetében a rendes betakarítás jelentős része már megvalósult, illetőleg a be nem takarítás esetében a kereskedelmi termelés jelentős része már végbement. Az e rendelkezést alkalmazni szándékozó tagállam nemzeti stratégiájában rögzíti, mit tart jelentős résznek.
  A zöld szüret és a be nem takarítás nem alkalmazható egyszerre egy adott évben ugyanarra a termékre és ugyanarra a területre, kivéve a második albekezdés alkalmazásában, amikor is mindkét művelet egyidejűleg alkalmazható.” |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Nem lehet zöld szüretet végezni olyan gyümölcs- vagy zöldségféle esetében, amelyre vonatkozóan már megkezdődött a rendes betakarítás, és be nem takarítást alkalmazni, amennyiben a rendes termelési ciklus alatt az érintett területről kereskedelmi termelés származik.

Az első albekezdés azonban nem alkalmazandó olyan gyümölcs- vagy zöldségfélék esetében, amelyek betakarítási időszaka meghaladja az egy hónapot. Ilyen esetekben a (4) bekezdésben említett összegek kizárólag a zöld szüretet és a be nem takarítást követő hat héten belül betakarítandó termelést ellentételezik. Ezeket a gyümölcs- és zöldségféléket nem lehet a művelet végrehajtását követően további termelési célokra felhasználni.

A második albekezdés alkalmazásában a tagállamok megtilthatják a zöld szüret és a be nem takarítás alkalmazását, amennyiben a zöld szüret esetében a rendes betakarítás jelentős része már megvalósult, illetőleg a be nem takarítás esetében a kereskedelmi termelés jelentős része már végbement. Az e rendelkezést alkalmazni szándékozó tagállam nemzeti stratégiájában rögzíti, mit tart jelentős résznek.

A zöld szüret és a be nem takarítás nem alkalmazható egyszerre egy adott évben ugyanarra a termékre és ugyanarra a területre, kivéve a második albekezdés alkalmazásában, amikor is mindkét művelet egyidejűleg alkalmazható.”

| c) | a (4) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az legfeljebb az 1234/2007/EK rendelet 103d. cikkének (4) bekezdésében említett ingyenes szétosztás céljából történő kivonástól eltérő rendeltetésű piaci árukivonásokra alkalmazandó maximális támogatási szint 90 %-át fedezze.” |
| --- | --- | --- |

c)

a (4) bekezdés b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az legfeljebb az 1234/2007/EK rendelet 103d. cikkének (4) bekezdésében említett ingyenes szétosztás céljából történő kivonástól eltérő rendeltetésű piaci árukivonásokra alkalmazandó maximális támogatási szint 90 %-át fedezze.”

| 5. | A 109. cikk (5) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a fogadó szervezetek által vezetett készletnyilvántartásokon, továbbá amennyiben a 80. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alkalmazandó, az érintett jótékonysági szervezetek, valamint intézmények pénzügyi elszámolásain mintavétel útján végzett ellenőrzés;” |
| --- | --- | --- |

5.

A 109. cikk (5) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a fogadó szervezetek által vezetett készletnyilvántartásokon, továbbá amennyiben a 80. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alkalmazandó, az érintett jótékonysági szervezetek, valamint intézmények pénzügyi elszámolásain mintavétel útján végzett ellenőrzés;”

| 6. | A 110. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés második albekezdését el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

6.

A 110. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés második albekezdését el kell hagyni;

| b) | a (2) bekezdés a következő, harmadik albekezdéssel egészül ki:
  „A 85. cikk (3) bekezdése második albekezdésének alkalmazása esetén nem alkalmazandó az e bekezdés első albekezdésében foglalt azon rendelkezés, miszerint nem került sor részleges betakarításra.” |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következő, harmadik albekezdéssel egészül ki:

„A 85. cikk (3) bekezdése második albekezdésének alkalmazása esetén nem alkalmazandó az e bekezdés első albekezdésében foglalt azon rendelkezés, miszerint nem került sor részleges betakarításra.”

| c) | a cikk a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
  „(2a)   A 85. cikk (3) bekezdése második albekezdésének alkalmazása esetén a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a be nem takarítással, illetőleg zöld szürettel érintett gyümölcs- és zöldségfélék ne kerüljenek további termelési célokra felhasználásra.” |
| --- | --- |

c)

a cikk a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

„(2a)   A 85. cikk (3) bekezdése második albekezdésének alkalmazása esetén a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a be nem takarítással, illetőleg zöld szürettel érintett gyümölcs- és zöldségfélék ne kerüljenek további termelési célokra felhasználásra.”

| 7. | A 121. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés a) pontját el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

7.

A 121. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés a) pontját el kell hagyni;

| b) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A 85. cikk (3) bekezdése második albekezdésének alkalmazása esetén nem alkalmazandó az e bekezdés első albekezdésének b) pontja.” |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A 85. cikk (3) bekezdése második albekezdésének alkalmazása esetén nem alkalmazandó az e bekezdés első albekezdésének b) pontja.”

| 8. | A 137. cikk (4) bekezdése a következő negyedik és ötödik albekezdéssel egészül ki:
  „Annak bizonyítása érdekében, hogy a tétel értékesítése az első albekezdésben meghatározott feltételek szerint történt, az importőrnek – a számla mellett – rendelkezésre kell bocsátania a szóban forgó tétel minden egyes termékének eladásával és hasznosításával kapcsolatban a vonatkozó vámellenőrzések elvégzéséhez szükséges dokumentumok összességét. Ide tartoznak a tétel szállításával, biztosításával, kezelésével és tárolásával kapcsolatos dokumentumok.
  Amennyiben a 3. cikkben említett forgalmazási előírások értelmében a csomagoláson fel kell tüntetni a gyümölcs- és zöldségféle termékfajtáját vagy kereskedelmi típusát, a tétel részét képező gyümölcs- és zöldségfélék termékfajtáját vagy kereskedelmi típusát fel kell tüntetni a szállítással kapcsolatos dokumentumokon, számlákon és a szállítási utalványon.” |
| --- | --- |

8.

A 137. cikk (4) bekezdése a következő negyedik és ötödik albekezdéssel egészül ki:

„Annak bizonyítása érdekében, hogy a tétel értékesítése az első albekezdésben meghatározott feltételek szerint történt, az importőrnek – a számla mellett – rendelkezésre kell bocsátania a szóban forgó tétel minden egyes termékének eladásával és hasznosításával kapcsolatban a vonatkozó vámellenőrzések elvégzéséhez szükséges dokumentumok összességét. Ide tartoznak a tétel szállításával, biztosításával, kezelésével és tárolásával kapcsolatos dokumentumok.

Amennyiben a 3. cikkben említett forgalmazási előírások értelmében a csomagoláson fel kell tüntetni a gyümölcs- és zöldségféle termékfajtáját vagy kereskedelmi típusát, a tétel részét képező gyümölcs- és zöldségfélék termékfajtáját vagy kereskedelmi típusát fel kell tüntetni a szállítással kapcsolatos dokumentumokon, számlákon és a szállítási utalványon.”

| 9. | A XI. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

9.

A XI. melléklet helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Azonban az 1. cikk 8. pontját 2012. szeptember 1-jétől, az 1. cikk 9. pontját pedig 2012. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 30-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

„XI. MELLÉKLET

A piacról való kivonásra vonatkozó maximális támogatási összegek a 79. cikk (1) bekezdése szerint

| Termék | Maximális támogatás (EUR/100 kg) |
| --- | --- |
| Ingyenes szétosztás | Egyéb rendeltetések |
| Karfiol | 15,69 | 10,52 |
| Paradicsom (június 1–október 31.) | 7,25 | 7,25 |
| Paradicsom (november 1–május 31.) | 27,45 | 18,30 |
| Alma | 16,98 | 13,22 |
| Szőlő | 39,16 | 26,11 |
| Kajszibarack | 40,58 | 27,05 |
| Nektarin | 26,90 | 26,90 |
| Őszibarack | 26,90 | 26,90 |
| Körte | 23,85 | 15,90 |
| Padlizsán | 22,78 | 15,19 |
| Sárgadinnye | 31,37 | 20,91 |
| Görögdinnye | 8,85 | 6,00 |
| Narancs | 21,00 | 21,00 |
| Mandarin | 19,50 | 19,50 |
| Klementin | 22,16 | 19,50 |
| Satsuma | 19,50 | 19,50 |
| Citrom | 23,99 | 19,50” |

Termék

Maximális támogatás (EUR/100 kg)

Ingyenes szétosztás

Egyéb rendeltetések

Karfiol

15,69

10,52

Paradicsom (június 1–október 31.)

7,25

7,25

Paradicsom (november 1–május 31.)

27,45

18,30

Alma

16,98

13,22

Szőlő

39,16

26,11

Kajszibarack

40,58

27,05

Nektarin

26,90

26,90

Őszibarack

26,90

26,90

Körte

23,85

15,90

Padlizsán

22,78

15,19

Sárgadinnye

31,37

20,91

Görögdinnye

8,85

6,00

Narancs

21,00

21,00

Mandarin

19,50

19,50

Klementin

22,16

19,50

Satsuma

19,50

19,50

Citrom

23,99

19,50”

---

| 31.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/64 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/64

---

A BIZOTTSÁG 702/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. július 30.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 30-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 58,9 |
| XS | 38,5 |
| ZZ | 48,7 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 74,6 |
| 0709 93 10 | TR | 98,0 |
| ZZ | 98,0 |
| 0805 50 10 | AR | 94,3 |
| TR | 91,0 |
| UY | 105,4 |
| ZA | 104,9 |
| ZZ | 98,9 |
| 0806 10 10 | EG | 216,8 |
| IL | 192,5 |
| IN | 210,3 |
| MA | 250,0 |
| MX | 301,8 |
| TR | 150,9 |
| ZZ | 220,4 |
| 0808 10 80 | AR | 116,7 |
| BR | 98,9 |
| CL | 107,4 |
| NZ | 135,3 |
| US | 114,9 |
| ZA | 107,6 |
| ZZ | 113,5 |
| 0808 30 90 | AR | 159,7 |
| CL | 129,6 |
| NZ | 175,8 |
| ZA | 113,9 |
| ZZ | 144,8 |
| 0809 10 00 | AR | 124,4 |
| TR | 165,1 |
| ZZ | 144,8 |
| 0809 29 00 | TR | 333,9 |
| ZZ | 333,9 |
| 0809 30 | TR | 167,0 |
| ZZ | 167,0 |
| 0809 40 05 | BA | 67,1 |
| ZZ | 67,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

58,9

XS

38,5

ZZ

48,7

0707 00 05

MK

53,8

TR

95,4

ZZ

74,6

0709 93 10

TR

98,0

ZZ

98,0

0805 50 10

AR

94,3

TR

91,0

UY

105,4

ZA

104,9

ZZ

98,9

0806 10 10

EG

216,8

IL

192,5

IN

210,3

MA

250,0

MX

301,8

TR

150,9

ZZ

220,4

0808 10 80

AR

116,7

BR

98,9

CL

107,4

NZ

135,3

US

114,9

ZA

107,6

ZZ

113,5

0808 30 90

AR

159,7

CL

129,6

NZ

175,8

ZA

113,9

ZZ

144,8

0809 10 00

AR

124,4

TR

165,1

ZZ

144,8

0809 29 00

TR

333,9

ZZ

333,9

0809 30

TR

167,0

ZZ

167,0

0809 40 05

BA

67,1

ZZ

67,1

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 31.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/66 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/66

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. július 27.)

a 2003/467/EK határozatnak Lettország enzootikus szarvasmarha-leukosistól hivatalosan mentes tagállammá nyilvánítása tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2012) 5185. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/449/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak D. melléklete I. fejezetének E. szakaszára,

mivel:

| (1) | A 64/432/EGK irányelv a szarvasmarhák és sertések Unión belüli kereskedelmére vonatkozik. Meghatározza az ahhoz szükséges feltételeket, hogy egy tagállamot vagy annak egy régióját a szarvasmarha-állományokat illetően enzootikus szarvasmarha-leukosistól hivatalosan mentesnek lehessen nyilvánítani. |
| --- | --- |

(1)

A 64/432/EGK irányelv a szarvasmarhák és sertések Unión belüli kereskedelmére vonatkozik. Meghatározza az ahhoz szükséges feltételeket, hogy egy tagállamot vagy annak egy régióját a szarvasmarha-állományokat illetően enzootikus szarvasmarha-leukosistól hivatalosan mentesnek lehessen nyilvánítani.

| (2) | Az egyes tagállamok vagy a tagállamok egyes régiói szarvasmarha-állományainak hivatalosan tuberkulózismentes, brucellózismentes és szarvasmarhák enzootikus leukózisától mentes státusa megállapításáról szóló, 2003. június 23-i 2003/467/EK bizottsági határozat (2) III. melléklete felsorolja azokat a tagállamokat és a tagállamok azon régióit, amelyek enzootikus szarvasmarha-leukosistól hivatalosan mentesnek minősülnek. |
| --- | --- |

(2)

Az egyes tagállamok vagy a tagállamok egyes régiói szarvasmarha-állományainak hivatalosan tuberkulózismentes, brucellózismentes és szarvasmarhák enzootikus leukózisától mentes státusa megállapításáról szóló, 2003. június 23-i 2003/467/EK bizottsági határozat (2) III. melléklete felsorolja azokat a tagállamokat és a tagállamok azon régióit, amelyek enzootikus szarvasmarha-leukosistól hivatalosan mentesnek minősülnek.

| (3) | Lettország olyan dokumentumokat nyújtott be a Bizottsághoz, amelyek egész területére vonatkozóan igazolják, hogy eleget tesz a enzootikus szarvasmarha-leukosistól hivatalosan mentes státus megszerzéséhez teljesítendő, a 64/432/EGK irányelvben meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(3)

Lettország olyan dokumentumokat nyújtott be a Bizottsághoz, amelyek egész területére vonatkozóan igazolják, hogy eleget tesz a enzootikus szarvasmarha-leukosistól hivatalosan mentes státus megszerzéséhez teljesítendő, a 64/432/EGK irányelvben meghatározott feltételeknek.

| (4) | A Lettország által benyújtott dokumentáció értékelése alapján a tagállamot az enzootikus szarvasmarha-leukosistól hivatalosan mentesnek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

(4)

A Lettország által benyújtott dokumentáció értékelése alapján a tagállamot az enzootikus szarvasmarha-leukosistól hivatalosan mentesnek kell nyilvánítani.

| (5) | A 2003/467/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2003/467/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2003/467/EK határozat III. melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 27-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL 121., 1964.7.29., 1977/64. o.

1

(2)  HL L 156., 2003.6.25., 74. o.

2

---

MELLÉKLET

A 2003/467/EK határozat III. melléklete 1. fejezetének helyébe a következő szöveg lép:

„1.   FEJEZET

Az enzootikus szarvasmarha-leukosistól hivatalosan mentes tagállamok

| ISO-kód | Tagállam |
| --- | --- |
| BE | Belgium |
| CZ | Cseh Köztársaság |
| DK | Dánia |
| DE | Németország |
| ES | Spanyolország |
| FR | Franciaország |
| IE | Írország |
| CY | Ciprus |
| LT | Litvánia |
| LU | Luxemburg |
| LV | Lettország |
| NL | Hollandia |
| AT | Ausztria |
| SI | Szlovénia |
| SK | Szlovákia |
| FI | Finnország |
| SE | Svédország |
| UK | Egyesült Királyság” |

ISO-kód

Tagállam

BE

Belgium

CZ

Cseh Köztársaság

DK

Dánia

DE

Németország

ES

Spanyolország

FR

Franciaország

IE

Írország

CY

Ciprus

LT

Litvánia

LU

Luxemburg

LV

Lettország

NL

Hollandia

AT

Ausztria

SI

Szlovénia

SK

Szlovákia

FI

Finnország

SE

Svédország

UK

Egyesült Királyság”

---

| 31.7.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 203/68 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 203/68

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. július 27.)

a 2009/821/EK határozatnak az állat-egészségügyi határállomások listája tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2012) 5187. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/450/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes élőállatok és állati termékek Közösségen belüli kereskedelmében a belső piac megvalósításának céljával alkalmazandó állat-egészségügyi és tenyésztéstechnikai ellenőrzésekről szóló, 1990. június 26-i 90/425/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 20. cikke (1) és (3) bekezdésére,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 6. cikke (4) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

tekintettel a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról szóló, 1997. december 18-i 97/78/EK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A jóváhagyott állat-egészségügyi határállomások listájának összeállításáról, a Bizottság állat-egészségügyi szakértői által végzett ellenőrzésekre vonatkozó egyes szabályok megállapításáról és a TRACES állat-egészségügyi egységeinek meghatározásáról szóló, 2009. szeptember 28-i 2009/821/EK bizottsági határozat (4) meghatározza a 91/496/EGK és a 97/78/EK irányelveknek megfelelően jóváhagyott állat-egészségügyi határállomások listáját. Ezt a listát az említett határozat I. melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

(1)

A jóváhagyott állat-egészségügyi határállomások listájának összeállításáról, a Bizottság állat-egészségügyi szakértői által végzett ellenőrzésekre vonatkozó egyes szabályok megállapításáról és a TRACES állat-egészségügyi egységeinek meghatározásáról szóló, 2009. szeptember 28-i 2009/821/EK bizottsági határozat (4) meghatározza a 91/496/EGK és a 97/78/EK irányelveknek megfelelően jóváhagyott állat-egészségügyi határállomások listáját. Ezt a listát az említett határozat I. melléklete tartalmazza.

| (2) | A Cseh Köztársaságtól, Németországtól, Spanyolországtól, Olaszországtól, Portugáliától és az Egyesült Királyságtól érkezett bejelentések alapján a 2009/821/EK határozat I. mellékletében az ezekben a tagállamokban található állat-egészségügyi határállomásokra vonatkozó bejegyzéseket módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A Cseh Köztársaságtól, Németországtól, Spanyolországtól, Olaszországtól, Portugáliától és az Egyesült Királyságtól érkezett bejelentések alapján a 2009/821/EK határozat I. mellékletében az ezekben a tagállamokban található állat-egészségügyi határállomásokra vonatkozó bejegyzéseket módosítani kell.

| (3) | A Bizottság ellenőrző szolgálata, az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal által végzett eredményes ellenőrzéseket követően a 2009/821/EK határozat I. mellékletében található listára fel kell venni a Németországban, Wilhelmshaven Jade-Weser kikötőjében, Lettországban, Riga repülőterén, és az Egyesült Királyságban, Edinburgh repülőterén található új állat-egészségügyi határállomásokat az említett tagállamokra vonatkozó bejegyzéseknél. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság ellenőrző szolgálata, az Élelmiszerügyi és Állategészségügyi Hivatal által végzett eredményes ellenőrzéseket követően a 2009/821/EK határozat I. mellékletében található listára fel kell venni a Németországban, Wilhelmshaven Jade-Weser kikötőjében, Lettországban, Riga repülőterén, és az Egyesült Királyságban, Edinburgh repülőterén található új állat-egészségügyi határállomásokat az említett tagállamokra vonatkozó bejegyzéseknél.

| (4) | Ezen kívül Olaszország bejelentette, hogy a Milano-Linate repülőtéren található állat-egészségügyi határállomást ideiglenesen fel kell függeszteni, a Torino-Caselle állat-egészségügyi határállomás ideiglenes felfüggesztését pedig meg kell szüntetni. A 2009/821/EK határozat I. mellékletében szereplő, az említett tagállamra vonatkozó bejegyzések listáját ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Ezen kívül Olaszország bejelentette, hogy a Milano-Linate repülőtéren található állat-egészségügyi határállomást ideiglenesen fel kell függeszteni, a Torino-Caselle állat-egészségügyi határállomás ideiglenes felfüggesztését pedig meg kell szüntetni. A 2009/821/EK határozat I. mellékletében szereplő, az említett tagállamra vonatkozó bejegyzések listáját ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Ezen kívül Lettország bejelentette, hogy Patarnieki repülőterén található állat-egészségügyi határállomást ideiglenesen fel kell függeszteni, ezért a 2009/821/EK határozat I. mellékletében szereplő, az említett tagállamra vonatkozó bejegyzést ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Ezen kívül Lettország bejelentette, hogy Patarnieki repülőterén található állat-egészségügyi határállomást ideiglenesen fel kell függeszteni, ezért a 2009/821/EK határozat I. mellékletében szereplő, az említett tagállamra vonatkozó bejegyzést ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | A 2009/821/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2009/821/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2009/821/EK határozat I. melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 27-én.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 29. o.

1

(2)  HL L 268., 1991.9.24., 56. o.

2

(3)  HL L 24., 1998.1.30., 9. o.

3

(4)  HL L 296., 2009.11.12., 1. o.

4

---

MELLÉKLET

A 2009/821/EK határozat I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | a Cseh Köztársaságra vonatkozó részben a Praha-Ruzyně repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:










  „Praha-Ruzyně | CZ PRG 4 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

a Cseh Köztársaságra vonatkozó részben a Praha-Ruzyně repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe az alábbi szöveg lép:

„Praha-Ruzyně

CZ PRG 4

A

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

O”

| 2. | a Németországra vonatkozó rész a következőképpen módosul:






  a) | a Brake kikötőjére vonatkozó bejegyzést törölni kell; |
| --- | --- | --- |

2.

a Németországra vonatkozó rész a következőképpen módosul:

a)

a Brake kikötőjére vonatkozó bejegyzést törölni kell;

| b) | Düsseldorf repülőterére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Düsseldorf | DE DUS 4 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Düsseldorf repülőterére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Düsseldorf

DE DUS 4

A

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)”

| c) | a Jade-Weser kikötőjében található új állat-egészségügyi határállomásra vonatkozó következő bejegyzést kell beilleszteni a Hannover–Langenhagen repülőterére és Köln repülőterére vonatkozó bejegyzések közé:










  „Jade-Weser-Port Wilhelmshaven | DE WVN 1 | P | | HC, NHC-T(FR), NHC-NT” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

a Jade-Weser kikötőjében található új állat-egészségügyi határállomásra vonatkozó következő bejegyzést kell beilleszteni a Hannover–Langenhagen repülőterére és Köln repülőterére vonatkozó bejegyzések közé:

„Jade-Weser-Port Wilhelmshaven

DE WVN 1

P

HC, NHC-T(FR), NHC-NT”

| 3. | a Spanyolországra vonatkozó rész a következőképpen módosul:






  a) | az Almería repülőterére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Almería | ES LEI 1 | P | | HC, NHC | O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

a Spanyolországra vonatkozó rész a következőképpen módosul:

a)

az Almería repülőterére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Almería

ES LEI 1

P

HC, NHC

O”

| b) | a Villagarcía-Ribeira-Caramiñal kikötőjére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Villagarcía-Ribeira-Caramiñal | ES RIB 1 | P | Villagarcía | HC, NHC | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ribeira | HC | |
| Caramiñal | HC” | |

b)

a Villagarcía-Ribeira-Caramiñal kikötőjére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Villagarcía-Ribeira-Caramiñal

ES RIB 1

P

Villagarcía

HC, NHC

Ribeira

HC

Caramiñal

HC”

| 4. | az Olaszországra vonatkozó rész a következőképpen módosul:






  a) | Bergamo repülőterére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Bergamo | IT BGO 4 | A | | HC(2), NHC(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4.

az Olaszországra vonatkozó rész a következőképpen módosul:

a)

Bergamo repülőterére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Bergamo

IT BGO 4

A

HC(2), NHC(2)”

| b) | a Livorno-Pisa kikötőjére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Livorno–Pisa | IT LIV 1 | P | Porto Commerciale | HC, NHC-NT | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sintermar (*) | HC (*), NHC (*) | |
| Lorenzini | HC, NHC-NT | |
| Terminal Darsena Toscana | HC, NHC-NT, NHC-T(FR)” | |

b)

a Livorno-Pisa kikötőjére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Livorno–Pisa

IT LIV 1

P

Porto Commerciale

HC, NHC-NT

Sintermar (*)

HC (*), NHC (*)

Lorenzini

HC, NHC-NT

Terminal Darsena Toscana

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)”

| c) | a Milano-Linate repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Milano–Linate(*) | IT LIN 4 | A | | HC(2) (*), NHC-T(2) (*), NHC-NT (*)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

a Milano-Linate repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Milano–Linate(*)

IT LIN 4

A

HC(2) (*), NHC-T(2) (*), NHC-NT (*)”

| d) | a Milano-Malpensa repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Milano–Malpensa | IT MXP 4 | A | Magazzini aeroportuali ALHA | HC(2), NHC(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SEA | | U, E |
| Cargo City MLE | HC(2) | O” |

d)

a Milano-Malpensa repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Milano–Malpensa

IT MXP 4

A

Magazzini aeroportuali ALHA

HC(2), NHC(2)

SEA

U, E

Cargo City MLE

HC(2)

O”

| e) | a Torino-Caselle repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Torino-Caselle | IT CTI 4 | A | | HC(2), NHC-NT(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

a Torino-Caselle repülőtérre vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Torino-Caselle

IT CTI 4

A

HC(2), NHC-NT(2)”

| 5. | A Lettországra vonatkozó rész a következőképpen módosul:






  a) | a patarnieki közútra vonatkozó bejegyzést a következő váltja fel:










  „Patarnieki (*) | LV PAT 3 | R | IC 1 (*) | HC (*), NHC-T(CH) (*), NHC-NT (*) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC 2 (*) | | U (*), E (*), O (*)” |

5.

A Lettországra vonatkozó rész a következőképpen módosul:

a)

a patarnieki közútra vonatkozó bejegyzést a következő váltja fel:

„Patarnieki (*)

LV PAT 3

R

IC 1 (*)

HC (*), NHC-T(CH) (*), NHC-NT (*)

IC 2 (*)

U (*), E (*), O (*)”

| b) | Riga repülőterén található új állat-egészségügyi határállomásra vonatkozó következő bejegyzést kell beilleszteni a rēzeknei vasútállomásra és a Riga kikötőjére vonatkozó bejegyzések közé:










  „Riga (Airport) | LV RIX 4 | A | | HC-T(FR)(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Riga repülőterén található új állat-egészségügyi határállomásra vonatkozó következő bejegyzést kell beilleszteni a rēzeknei vasútállomásra és a Riga kikötőjére vonatkozó bejegyzések közé:

„Riga (Airport)

LV RIX 4

A

HC-T(FR)(2)”

| 6. | A Portugáliára vonatkozó részben az Aveiro kikötőjére vonatkozó bejegyzést törölni kell. |
| --- | --- |

6.

A Portugáliára vonatkozó részben az Aveiro kikötőjére vonatkozó bejegyzést törölni kell.

| 7. | Az Egyesült Királyságra vonatkozó rész a következőképpen módosul:






  a) | az Edinburgh repülőterén található új állat-egészségügyi határállomásra vonatkozó következő bejegyzést kell beilleszteni a Bristol kikötőjére és a Falmouth kikötőjére vonatkozó bejegyzések közé:










  „Edinburgh | GB EDI 4 | A | Extrordinair | | O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7.

Az Egyesült Királyságra vonatkozó rész a következőképpen módosul:

a)

az Edinburgh repülőterén található új állat-egészségügyi határállomásra vonatkozó következő bejegyzést kell beilleszteni a Bristol kikötőjére és a Falmouth kikötőjére vonatkozó bejegyzések közé:

„Edinburgh

GB EDI 4

A

Extrordinair

O”

| b) | a Hull kikötőjére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:










  „Hull | GB HUL 1 | P | | HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

a Hull kikötőjére vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Hull

GB HUL 1

P

HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3)”

---