# Europeiska unionens L 168/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.168.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 168 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången28 juni 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.168.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 168

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången28 juni 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2012/341/EU |
| | * | Rådets beslut av den 25 juni 2012 om den ståndpunkt som Europeiska unionen ska inta i gemensamma EES-kommittén beträffande en ändring av bilaga XIII (Transport) till EES-avtalet | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 558/2012 av den 26 juni 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina som utvidgats till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från bland annat Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Republiken Korea eller inte | 3 |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 559/2012 av den 26 juni 2012 om avslutande av den partiella interimsöversynen av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bland annat Indien | 6 |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 560/2012 av den 26 juni 2012 om avslutande av den partiella interimsöversynen rörande de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av visst slags polyetentereftalat (PET) med ursprung i Indien | 14 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 561/2012 av den 27 juni 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 284/2012 om särskilda villkor för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima (
  1
  ) | 17 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 562/2012 av den 27 juni 2012 om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 234/2011 vad gäller de särskilda uppgifter som krävs för riskbedömning av livsmedelsenzymer (
  1
  ) | 21 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 563/2012 av den 27 juni 2012 om ändring av bilaga VII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 vad gäller förteckningen över EU:s referenslaboratorier (
  1
  ) | 24 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 564/2012 av den 27 juni 2012 om fastställande av budgettak för 2012 för vissa system för direktstöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 73/2009 | 26 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 565/2012 av den 27 juni 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 35 |
| | | BESLUT |
| | | 2012/342/EU |
| | * | Rådets beslut av den 22 juni 2012 om utnämning av en tysk suppleant i Regionkommittén | 37 |
| | | 2012/343/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 27 juni 2012 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa koncentrerade sojaproteinprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina | 38 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

2012/341/EU

*

Rådets beslut av den 25 juni 2012 om den ståndpunkt som Europeiska unionen ska inta i gemensamma EES-kommittén beträffande en ändring av bilaga XIII (Transport) till EES-avtalet

1

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 558/2012 av den 26 juni 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina som utvidgats till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från bland annat Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Republiken Korea eller inte

3

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 559/2012 av den 26 juni 2012 om avslutande av den partiella interimsöversynen av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bland annat Indien

6

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 560/2012 av den 26 juni 2012 om avslutande av den partiella interimsöversynen rörande de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av visst slags polyetentereftalat (PET) med ursprung i Indien

14

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 561/2012 av den 27 juni 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 284/2012 om särskilda villkor för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima (
  1
  )

1

17

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 562/2012 av den 27 juni 2012 om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 234/2011 vad gäller de särskilda uppgifter som krävs för riskbedömning av livsmedelsenzymer (
  1
  )

1

21

*

Kommissionens förordning (EU) nr 563/2012 av den 27 juni 2012 om ändring av bilaga VII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 vad gäller förteckningen över EU:s referenslaboratorier (
  1
  )

1

24

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 564/2012 av den 27 juni 2012 om fastställande av budgettak för 2012 för vissa system för direktstöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 73/2009

26

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 565/2012 av den 27 juni 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

35

BESLUT

2012/342/EU

*

Rådets beslut av den 22 juni 2012 om utnämning av en tysk suppleant i Regionkommittén

37

2012/343/EU

*

Kommissionens beslut av den 27 juni 2012 om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa koncentrerade sojaproteinprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina

38

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets förordning (EU) nr 377/2012 av den 3 maj 2012 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ som hotar freden, säkerheten eller stabiliteten i Republiken Guinea-Bissau (EUT L 119 av den 4.5.2012) | 55 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets förordning (EU) nr 377/2012 av den 3 maj 2012 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ som hotar freden, säkerheten eller stabiliteten i Republiken Guinea-Bissau (EUT L 119 av den 4.5.2012)

(EUT L 119 av den 4.5.2012)

55

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 25 juni 2012

om den ståndpunkt som Europeiska unionen ska inta i gemensamma EES-kommittén beträffande en ändring av bilaga XIII (Transport) till EES-avtalet

(2012/341/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 100.2 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2894/94 av den 28 november 1994 om formerna för genomförandet av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (1), särskilt artikel 1.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I och med ändringen av bilaga XIII till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (2) (nedan kallat EES-avtalet) genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 90/2011 av den 19 juli 2011 (3) införlivades Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (4) med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(1)

I och med ändringen av bilaga XIII till avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (2) (nedan kallat EES-avtalet) genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 90/2011 av den 19 juli 2011 (3) införlivades Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (4) med EES-avtalet.

| (2) | Genom införlivandet av förordning (EG) nr 1008/2008 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart upprättades samma ordning mellan unionen och Schweiz med avseende på lufttrafikföretag från Schweiz och EG-lufttrafikföretag (5). |
| --- | --- |

(2)

Genom införlivandet av förordning (EG) nr 1008/2008 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om luftfart upprättades samma ordning mellan unionen och Schweiz med avseende på lufttrafikföretag från Schweiz och EG-lufttrafikföretag (5).

| (3) | Genom införlivandet av förordning (EG) nr 1008/2008 i konventionen om upprättandet av Europeiska frihandelssammanslutningen (Vaduzkonventionen) (6) upprättades samma ordning även mellan Schweiz och Eftastaterna i EES med avseende på lufttrafikföretag från Schweiz och från Eftastaterna i EES. |
| --- | --- |

(3)

Genom införlivandet av förordning (EG) nr 1008/2008 i konventionen om upprättandet av Europeiska frihandelssammanslutningen (Vaduzkonventionen) (6) upprättades samma ordning även mellan Schweiz och Eftastaterna i EES med avseende på lufttrafikföretag från Schweiz och från Eftastaterna i EES.

| (4) | Bilaga XIII till EES-avtalet bör därför ändras så att lufttrafikföretag från Schweiz ges rätt att bedriva lufttrafik från en unionsmedlemsstat till en Eftastat i EES och omvänt. |
| --- | --- |

(4)

Bilaga XIII till EES-avtalet bör därför ändras så att lufttrafikföretag från Schweiz ges rätt att bedriva lufttrafik från en unionsmedlemsstat till en Eftastat i EES och omvänt.

| (5) | Den ståndpunkt som unionen ska inta i gemensamma EES-kommittén bör grunda sig på det åtföljande utkastet till beslut. |
| --- | --- |

(5)

Den ståndpunkt som unionen ska inta i gemensamma EES-kommittén bör grunda sig på det åtföljande utkastet till beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som Europeiska unionen ska inta i gemensamma EES-kommittén beträffande den föreslagna ändringen av bilaga XIII (Transport) till EES-avtalet ska grunda sig på det utkast till beslut av gemensamma EES-kommittén som åtföljer det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 25 juni 2012.

På rådets vägnar

C. ASHTON

Ordförande

---

(1)  EGT L 305, 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  EGT L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

(3)  EUT L 262, 6.10.2011, s. 62.

3

(4)  EUT L 293, 31.10.2008, s. 3.

4

(5)  Beslut nr 1/2010 av gemenskapens och Schweiz gemensamma luftfartskommitté av den 7 april 2010 (EUT L 106, 28.4.2010, s. 20).

5

(6)  Eftarådets beslut nr 1/2012 av den 22 mars 2012.

6

---

UTKAST TILL

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT nr .../2012

av den

om ändring av bilaga XIII (Transport) till EES-avtalet

GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 98, och

av följande skäl:

| (1) | Bilaga XIII till EES-avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr ... av den ... (1). |
| --- | --- |

(1)

Bilaga XIII till EES-avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr ... av den ... (1).

| (2) | I och med ändringen av bilaga XIII till EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 90/2011 av den 19 juli 2011 (2) införlivades Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (omarbetning) (3) med EES-avtalet. |
| --- | --- |

(2)

I och med ändringen av bilaga XIII till EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 90/2011 av den 19 juli 2011 (2) införlivades Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (omarbetning) (3) med EES-avtalet.

| (3) | De avtalsslutande parterna har för avsikt att se till att lufttrafikföretag från Eftastater i EES ges rätt att bedriva lufttrafik från en unionsmedlemsstat till Schweiz och omvänt. |
| --- | --- |

(3)

De avtalsslutande parterna har för avsikt att se till att lufttrafikföretag från Eftastater i EES ges rätt att bedriva lufttrafik från en unionsmedlemsstat till Schweiz och omvänt.

| (4) | De avtalsslutande parterna har även för avsikt att se till att EG-lufttrafikföretag ges rätt att bedriva lufttrafik från en Eftastat i EES till Schweiz och omvänt. |
| --- | --- |

(4)

De avtalsslutande parterna har även för avsikt att se till att EG-lufttrafikföretag ges rätt att bedriva lufttrafik från en Eftastat i EES till Schweiz och omvänt.

| (5) | I detta syfte bör gemensamma EES-kommittén, med förbehåll för ömsesidighet, ge lufttrafikföretag från Schweiz rätt att bedriva lufttrafik från en unionsmedlemsstat till en Eftastat i EES och omvänt. |
| --- | --- |

(5)

I detta syfte bör gemensamma EES-kommittén, med förbehåll för ömsesidighet, ge lufttrafikföretag från Schweiz rätt att bedriva lufttrafik från en unionsmedlemsstat till en Eftastat i EES och omvänt.

| (6) | Bilaga XIII till EES-avtalet bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Bilaga XIII till EES-avtalet bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Punkt 64a (Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008) i bilaga XIII till EES-avtalet ska ändras på följande sätt:

| 1. | Nuvarande anpassning b ska betecknas anpassning c. |
| --- | --- |

1.

Nuvarande anpassning b ska betecknas anpassning c.

| 2. | Följande anpassning ska införas efter anpassning a:






  ”b) | I artikel 15 ska följande punkt läggas till:
  ’6.   Lufttrafikföretag från Schweiz ska ha rätt att bedriva lufttrafik från medlemsstater i Europeiska unionen till Eftastater i EES och omvänt på samma villkor som lufttrafikföretag i gemenskapen och lufttrafikföretag från Eftastater i EES. Detta ska omfattas av, å ena sidan, villkoret att gemenskapen och Schweiz ger lufttrafikföretag från Eftastater i EES rätt att bedriva lufttrafik från medlemsstater i Europeiska unionen till Schweiz och omvänt och, å andra sidan, villkoret att Schweiz och Eftastaterna i EES ger lufttrafikföretag i gemenskapen rätt att bedriva lufttrafik från Schweiz till Eftastater i EES och omvänt.
  Alla eventuella restriktioner för detta arrangemang som härrör från befintliga bilaterala eller multilaterala avtal som är bindande för gemenskapen, å ena sidan, och Eftastaterna i EES, å andra sidan, upphävs härmed.’” |
| --- | --- | --- |

2.

Följande anpassning ska införas efter anpassning a:

”b)

I artikel 15 ska följande punkt läggas till:

’6.   Lufttrafikföretag från Schweiz ska ha rätt att bedriva lufttrafik från medlemsstater i Europeiska unionen till Eftastater i EES och omvänt på samma villkor som lufttrafikföretag i gemenskapen och lufttrafikföretag från Eftastater i EES. Detta ska omfattas av, å ena sidan, villkoret att gemenskapen och Schweiz ger lufttrafikföretag från Eftastater i EES rätt att bedriva lufttrafik från medlemsstater i Europeiska unionen till Schweiz och omvänt och, å andra sidan, villkoret att Schweiz och Eftastaterna i EES ger lufttrafikföretag i gemenskapen rätt att bedriva lufttrafik från Schweiz till Eftastater i EES och omvänt.

Alla eventuella restriktioner för detta arrangemang som härrör från befintliga bilaterala eller multilaterala avtal som är bindande för gemenskapen, å ena sidan, och Eftastaterna i EES, å andra sidan, upphävs härmed.’”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den ..., under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (4), eller samma dag som överenskommelsen mellan Europeiska unionen och Schweiz om att lufttrafikföretag från Eftastater i EES ska ha rätt att bedriva lufttrafik från medlemsstater i Europeiska unionen till Schweiz och omvänt eller överenskommelsen mellan Eftastaterna i EES och Schweiz om att EG-lufttrafikföretag ska ha rätt att bedriva lufttrafik från Schweiz till en Eftastat i EES och omvänt träder i kraft, beroende på vilken dag som infaller senast.

Artikel 3

Gemensamma EES-kommitténs ordförande ska underrätta Schweiz om antagandet av detta beslut och, i förekommande fall, om den sista anmälningen till gemensamma EES-kommittén enligt artikel 103.1 i EES-avtalet.

Artikel 4

Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den

På gemensamma EES-kommitténs vägnar

Ordförande

Sekreterarna för gemensamma EES-kommittén

---

(1)  EUT L ...

1

(2)  EUT L 262, 6.10.2011, s. 62.

2

(3)  EUT L 293, 31.10.2008, s. 3.

3

(4)  [Inga konstitutionella krav angivna.] [Konstitutionella krav finns angivna.]

4

---

FÖRORDNINGAR

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/3

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 558/2012

av den 26 juni 2012

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Folkrepubliken Kina som utvidgats till att även omfatta import av linor och kablar av stål som avsänts från bland annat Republiken Korea, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Republiken Korea eller inte

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4 och 13.4,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   GÄLLANDE ÅTGÄRDER

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1858/2005 (2) införde rådet antidumpningsåtgärder för linor och kablar av stål, inbegripet slutet tågvirke, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm (nedan kallade vissa linor och kablar av stål eller den berörda produkten) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98 och med ursprung bland annat i Folkrepubliken Kina (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna). Åtgärderna avseende dessa importprodukter bestod av en tullsats tillämplig på nettopriset cif vid unionens gräns, före tull, på 60,4 %. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1858/2005 (2) införde rådet antidumpningsåtgärder för linor och kablar av stål, inbegripet slutet tågvirke, dock ej linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm (nedan kallade vissa linor och kablar av stål eller den berörda produkten) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98 och med ursprung bland annat i Folkrepubliken Kina (nedan kallade de ursprungliga åtgärderna). Åtgärderna avseende dessa importprodukter bestod av en tullsats tillämplig på nettopriset cif vid unionens gräns, före tull, på 60,4 %.

| (2) | Efter det att en begäran inlämnats av Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries inledde kommissionen den 12 augusti 2009 en undersökning enligt artikel 13 i grundförordningen. Undersökningen avslutades med genomförandeförordning (EU) nr 400/2010 (3) genom vilken rådet utvidgade den slutgiltiga antidumpningstullen på vissa linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) till att även gälla import av samma produkt som avsänts från Republiken Korea (nedan kallade de utvidgade åtgärderna). Genom samma förordning undantogs import av den berörda produkten från vissa uttryckligen nämnda koreanska företag från dessa utvidgade åtgärder eftersom de företagen inte konstaterats kringgå åtgärderna. Även om vissa av de koreanska företagen var närstående till kinesiska företag som omfattades av de ursprungliga åtgärderna fanns det heller inga bevis att en sådan relation etablerats eller använts för att kringgå de gällande åtgärderna för import med ursprung i Kina (4). |
| --- | --- |

(2)

Efter det att en begäran inlämnats av Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries inledde kommissionen den 12 augusti 2009 en undersökning enligt artikel 13 i grundförordningen. Undersökningen avslutades med genomförandeförordning (EU) nr 400/2010 (3) genom vilken rådet utvidgade den slutgiltiga antidumpningstullen på vissa linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina) till att även gälla import av samma produkt som avsänts från Republiken Korea (nedan kallade de utvidgade åtgärderna). Genom samma förordning undantogs import av den berörda produkten från vissa uttryckligen nämnda koreanska företag från dessa utvidgade åtgärder eftersom de företagen inte konstaterats kringgå åtgärderna. Även om vissa av de koreanska företagen var närstående till kinesiska företag som omfattades av de ursprungliga åtgärderna fanns det heller inga bevis att en sådan relation etablerats eller använts för att kringgå de gällande åtgärderna för import med ursprung i Kina (4).

| (3) | Genom genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 (5) och till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen bibehöll rådet dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(3)

Genom genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 (5) och till följd av en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen bibehöll rådet dessa åtgärder.

B.   INLEDNING AV EN ÖVERSYN

| (4) | Kommissionen inledde genom förordning (EU) nr 969/2011 (6) en översyn av genomförandeförordning (EU) nr 400/2010 i syfte att bedöma möjligheten att bevilja ett undantag från åtgärderna för en koreansk exportör, Seil Wire & Cable (nedan kallad sökanden), upphävde antidumpningstullen när det gällde import från sökanden och föreskrev att denna import skulle registreras. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen inledde genom förordning (EU) nr 969/2011 (6) en översyn av genomförandeförordning (EU) nr 400/2010 i syfte att bedöma möjligheten att bevilja ett undantag från åtgärderna för en koreansk exportör, Seil Wire & Cable (nedan kallad sökanden), upphävde antidumpningstullen när det gällde import från sökanden och föreskrev att denna import skulle registreras.

| (5) | Översynen inleddes eftersom kommissionen ansåg att det fanns tillräcklig prima facie-bevisning för sökandens påstående att man var en ny exporterande tillverkare enligt artikel 11.4 i grundförordningen och kunde uppfylla kriterierna för att beviljas undantag från utvidgningen av åtgärderna enligt artikel 13.4. |
| --- | --- |

(5)

Översynen inleddes eftersom kommissionen ansåg att det fanns tillräcklig prima facie-bevisning för sökandens påstående att man var en ny exporterande tillverkare enligt artikel 11.4 i grundförordningen och kunde uppfylla kriterierna för att beviljas undantag från utvidgningen av åtgärderna enligt artikel 13.4.

| (6) | En undersökning har därför genomförts i syfte att fastställa om sökanden uppfyller kriterierna för att beviljas undantag från åtgärderna enligt skälen 5–7 i kommissionens förordning (EU) nr 969/2011, genom att kontrollera att sökanden






  i) | inte exporterade den berörda produkten till unionen under den undersökningsperiod som tillämpades i den undersökning som ledde till de utvidgade åtgärderna, dvs. 1 juli 2008–30 juni 2009, |
| --- | --- | --- |

(6)

En undersökning har därför genomförts i syfte att fastställa om sökanden uppfyller kriterierna för att beviljas undantag från åtgärderna enligt skälen 5–7 i kommissionens förordning (EU) nr 969/2011, genom att kontrollera att sökanden

i)

inte exporterade den berörda produkten till unionen under den undersökningsperiod som tillämpades i den undersökning som ledde till de utvidgade åtgärderna, dvs. 1 juli 2008–30 juni 2009,

| ii) | inte har kringgått de åtgärder som gäller för vissa linor och kablar av stål med ursprung i Kina, och |
| --- | --- |

ii)

inte har kringgått de åtgärder som gäller för vissa linor och kablar av stål med ursprung i Kina, och

| iii) | började exportera den berörda produkten till unionen efter utgången av den undersökningsperiod som tillämpades i den undersökning som ledde till de utvidgade åtgärderna. |
| --- | --- |

iii)

började exportera den berörda produkten till unionen efter utgången av den undersökningsperiod som tillämpades i den undersökning som ledde till de utvidgade åtgärderna.

| (7) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för att fastställa huruvida dessa kriterier var uppfyllda. Detta förfarande inkluderade även kontrollbesök på plats hos sökanden. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för att fastställa huruvida dessa kriterier var uppfyllda. Detta förfarande inkluderade även kontrollbesök på plats hos sökanden.

C.   RESULTAT

| (8) | Sökanden lämnade tillräcklig bevisning för att företaget uppfyllde samtliga tre villkor i skäl 6. Sökanden kunde bevisa att den i) inte exporterade den berörda produkten till unionen under perioden 1 juli 2008–30 juni 2009, ii) inte har kringgått de åtgärder som gäller för vissa linor och kablar av stål med ursprung i Kina, och iii) började exportera den berörda produkten till unionen efter den 30 juni 2009. Sökanden bör därför beviljas ett undantag. |
| --- | --- |

(8)

Sökanden lämnade tillräcklig bevisning för att företaget uppfyllde samtliga tre villkor i skäl 6. Sökanden kunde bevisa att den i) inte exporterade den berörda produkten till unionen under perioden 1 juli 2008–30 juni 2009, ii) inte har kringgått de åtgärder som gäller för vissa linor och kablar av stål med ursprung i Kina, och iii) började exportera den berörda produkten till unionen efter den 30 juni 2009. Sökanden bör därför beviljas ett undantag.

D.   ÄNDRING AV FÖRTECKNINGEN ÖVER DE FÖRETAG SOM ÄR UNDANTAGNA FRÅN DE UTVIDGADE ÅTGÄRDERNA

| (9) | Med anledning av de resultat från undersökningen som anges i skäl 8 bör företaget Seil Wire & Cable läggas till i förteckningen över de företag som är undantagna från den slutgiltiga antidumpningstullen som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 på import av vissa linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och utvidgades till att även gälla import av vissa linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea. Seil Wire & Cable bör därför läggas till i förteckningen över uttryckligen nämnda företag i artikel 1.4 i genomförandeförordning (EU) nr 102/2012. Som anges i artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 400/2010 ska befrielsen från tull tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura, som ska uppfylla kraven i bilagan till den genomförandeförordningen. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska antidumpningstullen fortsätta att tillämpas. |
| --- | --- |

(9)

Med anledning av de resultat från undersökningen som anges i skäl 8 bör företaget Seil Wire & Cable läggas till i förteckningen över de företag som är undantagna från den slutgiltiga antidumpningstullen som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 på import av vissa linor och kablar av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och utvidgades till att även gälla import av vissa linor och kablar av stål som avsänts från Republiken Korea. Seil Wire & Cable bör därför läggas till i förteckningen över uttryckligen nämnda företag i artikel 1.4 i genomförandeförordning (EU) nr 102/2012. Som anges i artikel 1.2 i genomförandeförordning (EU) nr 400/2010 ska befrielsen från tull tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura, som ska uppfylla kraven i bilagan till den genomförandeförordningen. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska antidumpningstullen fortsätta att tillämpas.

| (10) | Sökanden och unionsindustrin har informerats om resultaten av undersökningen och har fått möjlighet att lämna synpunkter. Deras synpunkter beaktades där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(10)

Sökanden och unionsindustrin har informerats om resultaten av undersökningen och har fått möjlighet att lämna synpunkter. Deras synpunkter beaktades där så var lämpligt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tabellen i artikel 1.4 i genomförandeförordning (EU) nr 102/2012 ska ersättas med följande tabell:

| ”Land | Företag | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Republiken Korea | Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872 | A969 |
| | Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682–4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan | A969 |
| | CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam | A969 |
| | Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan | A969 |
| | Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam | A969 |
| | DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam | A969 |
| | Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul | A969 |
| | Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan | A969 |
| | Seil Wire and Cable., 47-4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo | A994 |
| | Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon | A969 |
| | Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan | A969 |
| | Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam | A969” |

”Land

Företag

Taric-tilläggsnummer

Republiken Korea

Bosung Wire Rope Co., Ltd, 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872

A969

Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682–4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

A969

CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

A969

Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

A969

Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

A969

DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

A969

Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg, 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

A969

Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

A969

Seil Wire and Cable., 47-4, Soju-Dong, Yangsan-Si, Kyungsangnamdo

A994

Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-Dong, Namdong-gu, Incheon

A969

Ssang YONG Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

A969

Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

A969”

Artikel 2

Tullmyndigheterna ska upphöra med den registrering av import som införts i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) nr 969/2011. Ingen antidumpningstull ska tas ut på import som registrerats på detta sätt.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 26 juni 2012.

På rådets vägnar

N. WAMMEN

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 299, 16.11.2005, s. 1.

2

(3)  EUT L 117, 11.5.2010, s. 1.

3

(4)  Se skäl 80 i genomförandeförordning (EU) nr 400/2010.

4

(5)  EUT L 36, 9.2.2012, s. 1.

5

(6)  EUT L 254, 30.9.2011, s. 7.

6

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/6

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 559/2012

av den 26 juni 2012

om avslutande av den partiella interimsöversynen av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i bland annat Indien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 19 och 24,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökning och gällande utjämningsåtgärder

| (1) | Genom förordning (EG) nr 2603/2000 (2) införde rådet en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalat med ursprung i bl.a. Indien. De slutgiltiga undersökningsresultaten och slutsatserna av en påskyndad översyn i enlighet med artikel 20 i grundförordningen framgår av rådets förordning (EG) nr 1645/2005 (3). Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet genom förordning (EG) nr 193/2007 (4) en slutgiltig utjämningstull för ytterligare fem år. Utjämningsåtgärderna ändrades genom rådets förordning (EG) nr 1286/2008 (5) efter en partiell interimsöversyn (nedan kallad den senaste översynen). Utjämningsåtgärderna består av en specifik tull. Tullsatsen är 0 till 106,5 euro/ton för individuellt namngivna indiska tillverkare och den övriga tullsatsen är 69,4 euro/ton för import från övriga tillverkare. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 2603/2000 (2) införde rådet en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalat med ursprung i bl.a. Indien. De slutgiltiga undersökningsresultaten och slutsatserna av en påskyndad översyn i enlighet med artikel 20 i grundförordningen framgår av rådets förordning (EG) nr 1645/2005 (3). Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet genom förordning (EG) nr 193/2007 (4) en slutgiltig utjämningstull för ytterligare fem år. Utjämningsåtgärderna ändrades genom rådets förordning (EG) nr 1286/2008 (5) efter en partiell interimsöversyn (nedan kallad den senaste översynen). Utjämningsåtgärderna består av en specifik tull. Tullsatsen är 0 till 106,5 euro/ton för individuellt namngivna indiska tillverkare och den övriga tullsatsen är 69,4 euro/ton för import från övriga tillverkare.

| (2) | Till följd av en namnändring av ett indiskt företag, South Asian Petrochem Ltd, som meddelades i ett tillkännagivande (2010/C 335/07) (6) drog kommissionen slutsatsen att resultaten i antisubventionsförfarandet rörande South Asian Petrochem Ltd bör gälla Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av en namnändring av ett indiskt företag, South Asian Petrochem Ltd, som meddelades i ett tillkännagivande (2010/C 335/07) (6) drog kommissionen slutsatsen att resultaten i antisubventionsförfarandet rörande South Asian Petrochem Ltd bör gälla Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

1.2   Gällande antidumpningsåtgärder

| (3) | Genom förordning (EG) nr 2604/2000 (7) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalat med ursprung i bl.a. Indien. En översyn i enlighet med artikel 11.4 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (8) (nedan kallad den grundläggande antidumpningsförordningen) rörande South Asian Petrochem Ltd genomfördes sedan och de slutgiltiga undersökningsresultaten och slutsatserna återfinns i rådets förordning (EG) nr 1646/2005 (9). Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet genom förordning (EG) nr 192/2007 (10) en slutgiltig antidumpningstull för ytterligare fem år. Antidumpningsåtgärderna ändrades genom rådets förordning (EG) nr 1286/2008 efter en partiell interimsöversyn. Åtgärderna fastställdes på en nivå som motsvarar nivån för undanröjande av skada och bestod av specifika antidumpningstullar. Tullsatsen är 87,5 till 200,9 euro/ton för individuellt namngivna indiska tillverkare och den övriga tullsatsen är 153,6 euro/ton för import från övriga tillverkare (nedan kallade gällande antidumpningsåtgärder). |
| --- | --- |

(3)

Genom förordning (EG) nr 2604/2000 (7) införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalat med ursprung i bl.a. Indien. En översyn i enlighet med artikel 11.4 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (8) (nedan kallad den grundläggande antidumpningsförordningen) rörande South Asian Petrochem Ltd genomfördes sedan och de slutgiltiga undersökningsresultaten och slutsatserna återfinns i rådets förordning (EG) nr 1646/2005 (9). Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet genom förordning (EG) nr 192/2007 (10) en slutgiltig antidumpningstull för ytterligare fem år. Antidumpningsåtgärderna ändrades genom rådets förordning (EG) nr 1286/2008 efter en partiell interimsöversyn. Åtgärderna fastställdes på en nivå som motsvarar nivån för undanröjande av skada och bestod av specifika antidumpningstullar. Tullsatsen är 87,5 till 200,9 euro/ton för individuellt namngivna indiska tillverkare och den övriga tullsatsen är 153,6 euro/ton för import från övriga tillverkare (nedan kallade gällande antidumpningsåtgärder).

| (4) | Till följd av en namnändring av ett indiskt företag, South Asian Petrochem Ltd, som meddelades i ett tillkännagivande (2010/C 335/06) (11) drog kommissionen slutsatsen att resultaten i antidumpningsförfarandet rörande South Asian Petrochem Ltd bör gälla Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(4)

Till följd av en namnändring av ett indiskt företag, South Asian Petrochem Ltd, som meddelades i ett tillkännagivande (2010/C 335/06) (11) drog kommissionen slutsatsen att resultaten i antidumpningsförfarandet rörande South Asian Petrochem Ltd bör gälla Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

| (5) | Genom beslut 2005/697/EG (12) godtog kommissionen åtaganden från South Asian Petrochem Ltd och fastställde ett minimiimportpris (nedan kallat åtagandet). Till följd av en namnändring drog kommissionen slutsatsen i ett tillkännagivande (2010/C 335/05) (13) att det åtagande som erbjudits av South Asian Petrochem Ltd bör gälla Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(5)

Genom beslut 2005/697/EG (12) godtog kommissionen åtaganden från South Asian Petrochem Ltd och fastställde ett minimiimportpris (nedan kallat åtagandet). Till följd av en namnändring drog kommissionen slutsatsen i ett tillkännagivande (2010/C 335/05) (13) att det åtagande som erbjudits av South Asian Petrochem Ltd bör gälla Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

1.3   Inledande av en partiell interimsöversyn

| (6) | En begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 19 i grundförordningen ingavs av Dhunseri Petrochem & Tea Limited, en indisk exporterande tillverkare av polyetentereftalat (nedan kallad sökanden). Begäran begränsades till att gälla subventionering med avseende på sökanden. Sökanden begärde samtidigt även en översyn av gällande antidumpningsåtgärder. Antidumpnings- och utjämningstullarna för ”övriga företag” är tillämpliga på import av produkter som tillverkats av sökanden och sökandens försäljning till unionen omfattas av åtagandet. |
| --- | --- |

(6)

En begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 19 i grundförordningen ingavs av Dhunseri Petrochem & Tea Limited, en indisk exporterande tillverkare av polyetentereftalat (nedan kallad sökanden). Begäran begränsades till att gälla subventionering med avseende på sökanden. Sökanden begärde samtidigt även en översyn av gällande antidumpningsåtgärder. Antidumpnings- och utjämningstullarna för ”övriga företag” är tillämpliga på import av produkter som tillverkats av sökanden och sökandens försäljning till unionen omfattas av åtagandet.

| (7) | Sökanden lade fram prima facie-bevisning för att en fortsatt tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att motverka den utjämningsbara subventioneringen. Framför allt lade sökande fram prima facie-bevisning som visar att subventionsbeloppet har minskat till betydligt under den gällande tullsatsen för sökanden. Denna minskning av den allmänna subventionsnivån ska främst bero på att företaget inte längre omfattas av systemet för exportorienterade företag. Med en storlek på 13,5 % stod systemet för exportorienterade företag för den absolut största delen av de subventioner på 13,9 % som konstaterades vid den påskyndade översynen. |
| --- | --- |

(7)

Sökanden lade fram prima facie-bevisning för att en fortsatt tillämpning av åtgärden på dess nuvarande nivå inte längre är nödvändig för att motverka den utjämningsbara subventioneringen. Framför allt lade sökande fram prima facie-bevisning som visar att subventionsbeloppet har minskat till betydligt under den gällande tullsatsen för sökanden. Denna minskning av den allmänna subventionsnivån ska främst bero på att företaget inte längre omfattas av systemet för exportorienterade företag. Med en storlek på 13,5 % stod systemet för exportorienterade företag för den absolut största delen av de subventioner på 13,9 % som konstaterades vid den påskyndade översynen.

| (8) | Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att begäran innehöll tillräcklig prima facie-bevisning och offentliggjorde den 2 april 2011 ett tillkännagivande (2011/C 102/08) (14) om inledande av en partiell interimsöversyn (nedan kallad denna översyn) i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. Översynen begränsades till en undersökning av subventionering med avseende på sökanden. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att begäran innehöll tillräcklig prima facie-bevisning och offentliggjorde den 2 april 2011 ett tillkännagivande (2011/C 102/08) (14) om inledande av en partiell interimsöversyn (nedan kallad denna översyn) i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. Översynen begränsades till en undersökning av subventionering med avseende på sökanden.

1.4   Parter som berörs av undersökningen

| (9) | Kommissionen underrättade officiellt sökanden, företrädarna för exportlandet och unionstillverkarnas intresseorganisation om att översynen hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen underrättade officiellt sökanden, företrädarna för exportlandet och unionstillverkarnas intresseorganisation om att översynen hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (10) | En berörd part begärde att få bli hörd och gavs tillfälle till detta. |
| --- | --- |

(10)

En berörd part begärde att få bli hörd och gavs tillfälle till detta.

| (11) | För att kommissionen skulle få de uppgifter som den ansåg nödvändiga för undersökningen sände den ett frågeformulär till sökanden och de indiska myndigheterna, och fick svar inom den fastställda tidsfristen. |
| --- | --- |

(11)

För att kommissionen skulle få de uppgifter som den ansåg nödvändiga för undersökningen sände den ett frågeformulär till sökanden och de indiska myndigheterna, och fick svar inom den fastställda tidsfristen.

| (12) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att kunna avgöra frågan om subventionering. Kommissionen gjorde kontrollbesök på plats hos sökanden i Kolkata (Indien) samt hos de indiska myndigheterna i New Delhi (generaldirektoratet för utrikeshandel och handelsministeriet) och i Kolkata (det västbengaliska ministeriet för handel och industri). |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att kunna avgöra frågan om subventionering. Kommissionen gjorde kontrollbesök på plats hos sökanden i Kolkata (Indien) samt hos de indiska myndigheterna i New Delhi (generaldirektoratet för utrikeshandel och handelsministeriet) och i Kolkata (det västbengaliska ministeriet för handel och industri).

1.5   Översynsperiod

| (13) | Undersökningen av subventionering omfattade perioden 1 april 2010–31 mars 2011 (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(13)

Undersökningen av subventionering omfattade perioden 1 april 2010–31 mars 2011 (nedan kallad översynsperioden).

1.6   Parallell antidumpningsundersökning

| (14) | Kommissionen offentliggjorde den 2 april 2011 ett tillkännagivande (2011/C 102/09 (15)) om inledande av en partiell interimsöversyn av gällande antidumpningsåtgärder enligt artikel 11.3 i den grundläggande antidumpningsförordningen och översynen begränsades till en undersökning av dumpning med avseende på sökanden. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen offentliggjorde den 2 april 2011 ett tillkännagivande (2011/C 102/09 (15)) om inledande av en partiell interimsöversyn av gällande antidumpningsåtgärder enligt artikel 11.3 i den grundläggande antidumpningsförordningen och översynen begränsades till en undersökning av dumpning med avseende på sökanden.

| (15) | I den parallella antidumpningsundersökningen drogs slutsatsen att förändringarna inte var av bestående karaktär. Översynen avslutades därför utan att de gällande åtgärderna ändrades. |
| --- | --- |

(15)

I den parallella antidumpningsundersökningen drogs slutsatsen att förändringarna inte var av bestående karaktär. Översynen avslutades därför utan att de gällande åtgärderna ändrades.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (16) | Den produkt som är föremål för översyn är polyetentereftalat med en viskositetskvot på minst 78 ml/g enligt ISO-standard 1628-5, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 3907 60 20, med ursprung i Indien (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(16)

Den produkt som är föremål för översyn är polyetentereftalat med en viskositetskvot på minst 78 ml/g enligt ISO-standard 1628-5, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 3907 60 20, med ursprung i Indien (nedan kallad den berörda produkten).

2.2   Likadan produkt

| (17) | Av undersökningen framgick det att den berörda produkten som tillverkas i Indien och säljs till unionen har samma fysikaliska och kemiska egenskaper och användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indien. De produkter som säljs på hemmamarknaden och på exportmarknaden anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

Av undersökningen framgick det att den berörda produkten som tillverkas i Indien och säljs till unionen har samma fysikaliska och kemiska egenskaper och användningsområden som den produkt som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i Indien. De produkter som säljs på hemmamarknaden och på exportmarknaden anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 2 c i grundförordningen.

3.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

3.1   Subventionering

| (18) | På grundval av de uppgifter som lämnades av de indiska myndigheterna och sökanden samt på grundval av svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system som påstods innebära subventioner: | Landsomfattande system







  a) | Tullkreditsystemet. |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

På grundval av de uppgifter som lämnades av de indiska myndigheterna och sökanden samt på grundval av svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande system som påstods innebära subventioner:

Landsomfattande system

a)

Tullkreditsystemet.

| b) | Systemen med exportorienterade företag/industriella frizoner för bearbetning på export/särskilda ekonomiska zoner. |
| --- | --- |

b)

Systemen med exportorienterade företag/industriella frizoner för bearbetning på export/särskilda ekonomiska zoner.

| c) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror. |
| --- | --- |

c)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror.

| d) | Fokusmarknadssystemet. |
| --- | --- |

d)

Fokusmarknadssystemet.

| e) | Exportkreditsystemet. |
| --- | --- |

e)

Exportkreditsystemet.

| f) | Systemet med befrielse från inkomstskatt. |
| --- | --- |

f)

Systemet med befrielse från inkomstskatt.

| | Regionala system







  g) | Det västbengaliska incitamentsystemet (nedan kallat WBIS). |
| --- | --- | --- |

Regionala system

g)

Det västbengaliska incitamentsystemet (nedan kallat WBIS).

| (19) | Systemen i leden a–d i skäl 18 grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade (Development and Regulation) Act (nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom utrikeshandelslagen bemyndigas de indiska myndigheterna att utfärda tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Två dokument om utrikeshandelspolitiken berör översynsperioden i det aktuella fallet, nämligen FTP 04-09 och FTP 09-14. Det senare trädde i kraft i augusti 2009. De indiska myndigheterna har dessutom fastställt de förfaranden som reglerar FTP 04-09 och FTP 09-14 i en förfarandehandbok, Handbook of Procedures, Volume I (nedan kallade HOP I 04-09 respektive HOP I 09-14). Förfarandehandboken uppdateras också regelbundet. |
| --- | --- |

(19)

Systemen i leden a–d i skäl 18 grundar sig på utrikeshandelslagen (Foreign Trade (Development and Regulation) Act (nr 22/1992), som trädde i kraft den 7 augusti 1992. Genom utrikeshandelslagen bemyndigas de indiska myndigheterna att utfärda tillkännagivanden om export- och importpolitiken. Dessa sammanfattas i dokument om utrikeshandelspolitiken som utfärdas av handelsministeriet vart femte år och uppdateras regelbundet. Två dokument om utrikeshandelspolitiken berör översynsperioden i det aktuella fallet, nämligen FTP 04-09 och FTP 09-14. Det senare trädde i kraft i augusti 2009. De indiska myndigheterna har dessutom fastställt de förfaranden som reglerar FTP 04-09 och FTP 09-14 i en förfarandehandbok, Handbook of Procedures, Volume I (nedan kallade HOP I 04-09 respektive HOP I 09-14). Förfarandehandboken uppdateras också regelbundet.

| (20) | System e grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter. |
| --- | --- |

(20)

System e grundar sig på avsnitten 21 och 35A i lagen om bankverksamhet (Banking Regulation Act) från 1949, enligt vilken Indiens centralbank får ge landets affärsbanker instruktioner i fråga om exportkrediter.

| (21) | System f grundar sig på lagen om inkomstskatt (Income Tax Act) från 1961, som ändras varje år genom skattelagen (Finance Act). |
| --- | --- |

(21)

System f grundar sig på lagen om inkomstskatt (Income Tax Act) från 1961, som ändras varje år genom skattelagen (Finance Act).

| (22) | System g administreras av det västbengaliska ministeriet för handel och industri och fastställdes genom tillkännagivande nr 580-CI/H av den 22 juni 1999. Det har senast ersatts genom tillkännagivande nr 134-CI/O/Incentive/17/03/I av den 24 mars 2004. |
| --- | --- |

(22)

System g administreras av det västbengaliska ministeriet för handel och industri och fastställdes genom tillkännagivande nr 580-CI/H av den 22 juni 1999. Det har senast ersatts genom tillkännagivande nr 134-CI/O/Incentive/17/03/I av den 24 mars 2004.

3.2   Tullkreditsystemet

a)   Rättslig grund

| (23) | En närmare beskrivning av tullkreditsystemet finns i punkt 4.3 i FTP 04-09 och FTP 09-14 samt i kapitel 4 i HOP I 04-09 och HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(23)

En närmare beskrivning av tullkreditsystemet finns i punkt 4.3 i FTP 04-09 och FTP 09-14 samt i kapitel 4 i HOP I 04-09 och HOP I 09-14.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (24) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(24)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande av tullkreditsystemet

| (25) | En stödberättigad exportör kan ansöka om tullkrediter, vilka beräknas som en procentsats av värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. De indiska myndigheterna har fastställt sådana procentsatser för de flesta produkter, bl.a. den berörda produkten. De fastställs oberoende av om importtullar faktiskt har betalats eller inte. Tullkreditprocentsatsen för den berörda produkten under översynsperioden i den här undersökningen var 8 % av fob-värdet, med ett högsta värde på 58 rupier/kg. Den största förmånen är därför 4,64 rupier/kg. |
| --- | --- |

(25)

En stödberättigad exportör kan ansöka om tullkrediter, vilka beräknas som en procentsats av värdet av de produkter som exporteras enligt detta system. De indiska myndigheterna har fastställt sådana procentsatser för de flesta produkter, bl.a. den berörda produkten. De fastställs oberoende av om importtullar faktiskt har betalats eller inte. Tullkreditprocentsatsen för den berörda produkten under översynsperioden i den här undersökningen var 8 % av fob-värdet, med ett högsta värde på 58 rupier/kg. Den största förmånen är därför 4,64 rupier/kg.

| (26) | För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid exporttillfället måste exportören lämna en deklaration till de indiska myndigheterna med uppgift om att exporten sker inom ramen för tullkreditsystemet. För att varorna ska kunna exporteras utfärdar de indiska tullmyndigheterna en exporthandling i samband med avsändningsförfarandet. Denna handling innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit inom ramen för tullkreditsystemet som ska beviljas för exporttransaktionen i fråga. Vid tidpunkten för utfärdandet av exporthandlingen vet exportören hur stor förmån företaget kommer att få. Så snart tullmyndigheterna utfärdat en exporthandling kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av krediter inom ramen för tullkreditsystemet. Vid beräkningen av förmånen ska man använda den tullkreditprocentsats som gällde då exportdeklarationen lämnades in. Det är därför inte möjligt att retroaktivt ändra förmånens storlek. |
| --- | --- |

(26)

För att kunna beviljas förmåner inom ramen för detta system måste ett företag exportera. Vid exporttillfället måste exportören lämna en deklaration till de indiska myndigheterna med uppgift om att exporten sker inom ramen för tullkreditsystemet. För att varorna ska kunna exporteras utfärdar de indiska tullmyndigheterna en exporthandling i samband med avsändningsförfarandet. Denna handling innehåller uppgifter om bl.a. storleken på den kredit inom ramen för tullkreditsystemet som ska beviljas för exporttransaktionen i fråga. Vid tidpunkten för utfärdandet av exporthandlingen vet exportören hur stor förmån företaget kommer att få. Så snart tullmyndigheterna utfärdat en exporthandling kan de indiska myndigheterna inte längre påverka beviljandet av krediter inom ramen för tullkreditsystemet. Vid beräkningen av förmånen ska man använda den tullkreditprocentsats som gällde då exportdeklarationen lämnades in. Det är därför inte möjligt att retroaktivt ändra förmånens storlek.

| (27) | Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera krediter inom ramen för tullkreditsystemet och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen, efter det att exportåtagandet uppfyllts. Sådana krediter kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags varor som får importeras utan begränsning, med undantag av kapitalvaror. Varor som importeras med utnyttjande av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och påläggs då omsättningsskatt) eller användas på annat sätt. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet får överföras fritt och gäller under en period på 24 månader från och med utfärdandedagen. |
| --- | --- |

(27)

Det konstaterades att det enligt indiska redovisningsprinciper är möjligt att periodisera krediter inom ramen för tullkreditsystemet och bokföra dem som inkomster i affärsredovisningen, efter det att exportåtagandet uppfyllts. Sådana krediter kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags varor som får importeras utan begränsning, med undantag av kapitalvaror. Varor som importeras med utnyttjande av sådana krediter kan säljas på den inhemska marknaden (och påläggs då omsättningsskatt) eller användas på annat sätt. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet får överföras fritt och gäller under en period på 24 månader från och med utfärdandedagen.

| (28) | En ansökan om krediter inom ramen för tullkreditsystemet lämnas på elektronisk väg och får omfatta ett obegränsat antal exporttransaktioner. Det finns i praktiken inga fasta tidsfrister för ansökningar om sådana krediter. Det elektroniska system som används för att administrera tullkreditsystemet utesluter inte automatiskt exporttransaktioner som äger rum efter utgången av de ansökningsperioder som anges i punkt 4.47 i HOP I 04-09 och i HOP I 09-14. Av punkt 9.3 i HOP I 04-09 och i HOP I 09-14 framgår det vidare tydligt att ansökningar som kommer in efter det att tidsfristen har löpt ut alltid kan beaktas mot tillägg av en mindre förseningsavgift (dvs. 10 % av krediten). |
| --- | --- |

(28)

En ansökan om krediter inom ramen för tullkreditsystemet lämnas på elektronisk väg och får omfatta ett obegränsat antal exporttransaktioner. Det finns i praktiken inga fasta tidsfrister för ansökningar om sådana krediter. Det elektroniska system som används för att administrera tullkreditsystemet utesluter inte automatiskt exporttransaktioner som äger rum efter utgången av de ansökningsperioder som anges i punkt 4.47 i HOP I 04-09 och i HOP I 09-14. Av punkt 9.3 i HOP I 04-09 och i HOP I 09-14 framgår det vidare tydligt att ansökningar som kommer in efter det att tidsfristen har löpt ut alltid kan beaktas mot tillägg av en mindre förseningsavgift (dvs. 10 % av krediten).

| (29) | Det konstaterades att sökanden utnyttjade detta system under översynsperioden. |
| --- | --- |

(29)

Det konstaterades att sökanden utnyttjade detta system under översynsperioden.

d)   Slutsatser om tullkreditsystemet

| (30) | Genom tullkreditsystemet beviljas subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för tullkreditsystemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom krediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar de tullintäkter som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån, eftersom deras likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(30)

Genom tullkreditsystemet beviljas subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. En kredit inom ramen för tullkreditsystemet utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna eftersom krediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar de tullintäkter som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Krediter inom ramen för tullkreditsystemet innebär dessutom att exportörerna beviljas en förmån, eftersom deras likviditet förbättras.

| (31) | Tullkreditsystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(31)

Tullkreditsystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

| (32) | Tullkreditsystemet kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i enlighet med artikel 3.1 a ii i grundförordningen, vilket sökanden hävdar. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och krediten beräknas inte på grundval av de faktiskt använda insatsvarorna. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten eller om det skett en alltför stor återbetalning av importtullar enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror eller inte. En exportör får förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet. |
| --- | --- |

(32)

Tullkreditsystemet kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i enlighet med artikel 3.1 a ii i grundförordningen, vilket sökanden hävdar. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och krediten beräknas inte på grundval av de faktiskt använda insatsvarorna. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av exportprodukten eller om det skett en alltför stor återbetalning av importtullar enligt led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. Slutligen är exportörer berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet oavsett om de importerar några insatsvaror eller inte. En exportör får förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på den inhemska marknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt tullkreditsystemet.

e)   Avskaffande av tullkreditsystemet

| (33) | Genom tillkännagivande nr 54 (RE-2010) /2009-2014 av den 17 juni 2011 förlängdes tullkreditsystemet för sista gången med tre månader till den 30 september 2011. Eftersom ingen ytterligare förlängning därefter har offentliggjorts avskaffades därför tullkreditsystemet i praktiken den 30 september 2011. Sökanden kommer således inte att kunna få några förmåner genom detta system efter den 30 september 2011. I enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen kontrollerades det därför om åtgärder bör införas beträffande detta system. |
| --- | --- |

(33)

Genom tillkännagivande nr 54 (RE-2010) /2009-2014 av den 17 juni 2011 förlängdes tullkreditsystemet för sista gången med tre månader till den 30 september 2011. Eftersom ingen ytterligare förlängning därefter har offentliggjorts avskaffades därför tullkreditsystemet i praktiken den 30 september 2011. Sökanden kommer således inte att kunna få några förmåner genom detta system efter den 30 september 2011. I enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen kontrollerades det därför om åtgärder bör införas beträffande detta system.

| (34) | Det fastställdes i detta avseende att sökanden hade fått liknande förmåner i enlighet med det parallella restitutionssystemet. Tullrestitutionen för polyetentereftalat var 5,5 % av fob-värdet, dock högst 5,50 rupier/kg. Eftersom restitutionssystemet inte utnyttjades under översynsperioden går det dock inte att beräkna något subventionsbelopp för detta system. |
| --- | --- |

(34)

Det fastställdes i detta avseende att sökanden hade fått liknande förmåner i enlighet med det parallella restitutionssystemet. Tullrestitutionen för polyetentereftalat var 5,5 % av fob-värdet, dock högst 5,50 rupier/kg. Eftersom restitutionssystemet inte utnyttjades under översynsperioden går det dock inte att beräkna något subventionsbelopp för detta system.

| (35) | Sökanden hävdade att restitutionssystemet följer riktlinjerna för förbrukning av insatsvaror i tillverkningsprocessen i bilaga II till grundförordningen, särskilt punkt 1. I likhet med tullkreditsystemet konstaterades det dock att restitutionsatsen fastställs oavsett om importtullar faktiskt har betalats eller inte. |
| --- | --- |

(35)

Sökanden hävdade att restitutionssystemet följer riktlinjerna för förbrukning av insatsvaror i tillverkningsprocessen i bilaga II till grundförordningen, särskilt punkt 1. I likhet med tullkreditsystemet konstaterades det dock att restitutionsatsen fastställs oavsett om importtullar faktiskt har betalats eller inte.

f)   Beräkning av subventionens storlek

| (36) | I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som mottagaren konstaterats erhålla under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då en exporttransaktion sker enligt detta system. I samma ögonblick blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att ta ut tullen, vilket utgör ett finansiellt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. |
| --- | --- |

(36)

I enlighet med artiklarna 3.2 och 5 i grundförordningen beräknades storleken på den utjämningsbara subventionen som den förmån som mottagaren konstaterats erhålla under översynsperioden. I detta avseende ansågs det att mottagaren erhåller förmånen vid den tidpunkt då en exporttransaktion sker enligt detta system. I samma ögonblick blir de indiska myndigheterna förpliktade att avstå från att ta ut tullen, vilket utgör ett finansiellt bidrag i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen.

| (37) | Mot bakgrund av ovanstående bör förmånen inom ramen för tullkreditsystemet beräknas som summan av krediterna för alla exporttransaktioner som skett inom ramen för detta system under översynsperioden. |
| --- | --- |

(37)

Mot bakgrund av ovanstående bör förmånen inom ramen för tullkreditsystemet beräknas som summan av krediterna för alla exporttransaktioner som skett inom ramen för detta system under översynsperioden.

| (38) | I de fall väl underbyggda ansökningar hade lämnats in, drog man vid beräkningen av subventionsbeloppen (täljare) av sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner från de krediter som fastställts, i enlighet med artikel 7.1 andra stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(38)

I de fall väl underbyggda ansökningar hade lämnats in, drog man vid beräkningen av subventionsbeloppen (täljare) av sådana avgifter som var nödvändiga för att få subventioner från de krediter som fastställts, i enlighet med artikel 7.1 andra stycket a i grundförordningen.

| (39) | I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultatet och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(39)

I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades dessa subventionsbelopp över den totala exportomsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultatet och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (40) | Mot bakgrund av ovanstående fastställdes subventionsnivån genom detta system för sökanden under översynsperioden till 6,7 %. |
| --- | --- |

(40)

Mot bakgrund av ovanstående fastställdes subventionsnivån genom detta system för sökanden under översynsperioden till 6,7 %.

3.3   Systemet för exportorienterade företag/industriella frizoner för bearbetning på export/särskilda ekonomiska zoner

| (41) | I samband med undersökningen framkom det att sökanden inte hade beviljats några förmåner enligt dessa system under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemen behövde därför inte göras i denna undersökning. |
| --- | --- |

(41)

I samband med undersökningen framkom det att sökanden inte hade beviljats några förmåner enligt dessa system under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemen behövde därför inte göras i denna undersökning.

3.4   Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

a)   Rättslig grund

| (42) | En närmare beskrivning av systemet finns i kapitel 5 i FTP 04-09 och i FTP 09-14 samt i kapitel 5 i HOP I 04-09 och i HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(42)

En närmare beskrivning av systemet finns i kapitel 5 i FTP 04-09 och i FTP 09-14 samt i kapitel 5 i HOP I 04-09 och i HOP I 09-14.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (43) | Tillverkande exportörer, exporterande handlare som ”har anknytning till” stödjande tillverkare samt tjänsteleverantörer är stödberättigade enligt detta system. |
| --- | --- |

(43)

Tillverkande exportörer, exporterande handlare som ”har anknytning till” stödjande tillverkare samt tjänsteleverantörer är stödberättigade enligt detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (44) | Under förutsättning att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och begagnade varor som är högst tio år gamla) till en nedsatt tullsats. För detta ändamål utfärdar de indiska myndigheterna, efter ansökan och mot betalning av en avgift, en licens inom ramen för detta system. Systemet innebär att en nedsatt importtull på 5 % tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. För att exportåtagandet ska anses vara fullgjort måste de importerade kapitalvarorna användas för att tillverka en viss kvantitet exportvaror under en viss period. Enligt FTP 09-14 kan kapitalvarorna importeras med en tullsats på 0 % inom ramen för systemet, men i så fall blir tidsperioden för fullgörande av exportåtagandet kortare. |
| --- | --- |

(44)

Under förutsättning att ett företag gör ett exportåtagande får det importera kapitalvaror (nya och begagnade varor som är högst tio år gamla) till en nedsatt tullsats. För detta ändamål utfärdar de indiska myndigheterna, efter ansökan och mot betalning av en avgift, en licens inom ramen för detta system. Systemet innebär att en nedsatt importtull på 5 % tas ut på samtliga kapitalvaror som importeras inom ramen för systemet. För att exportåtagandet ska anses vara fullgjort måste de importerade kapitalvarorna användas för att tillverka en viss kvantitet exportvaror under en viss period. Enligt FTP 09-14 kan kapitalvarorna importeras med en tullsats på 0 % inom ramen för systemet, men i så fall blir tidsperioden för fullgörande av exportåtagandet kortare.

| (45) | Den som har en licens enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror kan också anskaffa kapitalvarorna på hemmamarknaden. Den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna kan då utnyttja rätten till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system. |
| --- | --- |

(45)

Den som har en licens enligt systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror kan också anskaffa kapitalvarorna på hemmamarknaden. Den inhemska tillverkaren av kapitalvarorna kan då utnyttja rätten till tullfri import av sådana delar som behövs för att tillverka kapitalvarorna. Alternativt kan den inhemska tillverkaren ta i anspråk förmånen av den export som anses ha ägt rum till följd av leverans av kapitalvaror till en innehavare av en licens enligt detta system.

| (46) | Det konstaterades att sökanden utnyttjade detta system under översynsperioden. |
| --- | --- |

(46)

Det konstaterades att sökanden utnyttjade detta system under översynsperioden.

d)   Slutsatser om systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror

| (47) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Den nedsatta tullen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullintäkter som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Den nedsatta tullen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet. |
| --- | --- |

(47)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror innebär att subventioner beviljas i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen. Den nedsatta tullen utgör ett finansiellt bidrag från de indiska myndigheterna, eftersom den innebär en minskning av de tullintäkter som de indiska myndigheterna annars skulle ha fått. Den nedsatta tullen innebär också att exportören får en förmån, eftersom de tullar som inte behöver betalas vid import förbättrar företagets likviditet.

| (48) | Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. Sökanden har hävdat att subventionerna i fråga om inköp av kapitalvaror där exportåtagandet redan hade uppfylls före översynsperioden inte längre skulle betraktas som knutna till exportresultatet. De bör därför inte behandlas som selektiva subventioner och inte bli föremål för utjämning. Detta påstående måste dock avvisas. Det måste understrykas att subventionen i sig var knuten till exportresultatet, dvs. den skulle inte ha beviljats om företaget inte hade gjort ett visst exportåtagande. |
| --- | --- |

(48)

Systemet är vidare rättsligt sett knutet till exportresultat, eftersom licenserna i fråga inte kan erhållas utan ett exportåtagande. Systemet anses följaktligen vara selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. Sökanden har hävdat att subventionerna i fråga om inköp av kapitalvaror där exportåtagandet redan hade uppfylls före översynsperioden inte längre skulle betraktas som knutna till exportresultatet. De bör därför inte behandlas som selektiva subventioner och inte bli föremål för utjämning. Detta påstående måste dock avvisas. Det måste understrykas att subventionen i sig var knuten till exportresultatet, dvs. den skulle inte ha beviljats om företaget inte hade gjort ett visst exportåtagande.

| (49) | Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas inte av sådana godkända system enligt led i i bilaga I till grundförordningen, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna. |
| --- | --- |

(49)

Systemet med förmånstullar i exportfrämjande syfte vid import av kapitalvaror kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Kapitalvaror omfattas inte av sådana godkända system enligt led i i bilaga I till grundförordningen, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportprodukterna.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (50) | I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades subventionsbeloppet på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror, fördelat över en period som motsvarade en normal avskrivningstid för sådana kapitalvaror i den berörda industrin, dvs. 18,93 år. Ränta lades till detta belopp, så att förmånens hela värde över tiden skulle återspeglas. För detta ändamål ansågs marknadsräntan för lån i lokal valuta i Indien under översynsperioden vara lämplig. |
| --- | --- |

(50)

I enlighet med artikel 7.3 i grundförordningen beräknades subventionsbeloppet på grundval av beloppet av obetalda tullar på importerade kapitalvaror, fördelat över en period som motsvarade en normal avskrivningstid för sådana kapitalvaror i den berörda industrin, dvs. 18,93 år. Ränta lades till detta belopp, så att förmånens hela värde över tiden skulle återspeglas. För detta ändamål ansågs marknadsräntan för lån i lokal valuta i Indien under översynsperioden vara lämplig.

| (51) | I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp på exportomsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat. |
| --- | --- |

(51)

I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp på exportomsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen är knuten till exportresultat.

| (52) | Den subventionsnivå inom detta system som fastställts för sökanden under undersökningsperioden uppgår till 0,6 %. |
| --- | --- |

(52)

Den subventionsnivå inom detta system som fastställts för sökanden under undersökningsperioden uppgår till 0,6 %.

3.5   Fokusmarknadssystemet

a)   Rättslig grund

| (53) | En närmare beskrivning av fokusmarknadssystemet finns i punkterna 3.9.1–3.9.2.2 i FTP 04-09 och punkterna 3.14.1–3.14.3 i FTP 09-14 samt i punkterna 3.20–3.20.3 i HOP I 04-09 och punkterna 3.8–3.8.2 i HOP I 09-14. |
| --- | --- |

(53)

En närmare beskrivning av fokusmarknadssystemet finns i punkterna 3.9.1–3.9.2.2 i FTP 04-09 och punkterna 3.14.1–3.14.3 i FTP 09-14 samt i punkterna 3.20–3.20.3 i HOP I 04-09 och punkterna 3.8–3.8.2 i HOP I 09-14.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (54) | Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system. |
| --- | --- |

(54)

Alla exporterande tillverkare och exporterande handlare kan komma i fråga för detta system.

c)   Praktiskt genomförande

| (55) | Enligt detta system berättigar export av alla produkter till de länder som anges i tillägg 37 C till HOP I 04-09 och HOP I 09-14 till en tullkredit som motsvarar 2,5 % av fob-värdet av de produkter som exporteras inom ramen för systemet. Vissa typer av exportverksamhet omfattas inte av systemet, t.ex. export av importerade eller omlastade varor, leverans likställd med export, export av tjänster och exportomsättning hos företag som omfattas av systemet med särskilda ekonomiska zoner/exportorienterade företag. Vissa typer av produkter, t.ex. diamanter, ädelmetaller, malm, spannmål, socker och petroleumprodukter, omfattas inte heller av systemet. |
| --- | --- |

(55)

Enligt detta system berättigar export av alla produkter till de länder som anges i tillägg 37 C till HOP I 04-09 och HOP I 09-14 till en tullkredit som motsvarar 2,5 % av fob-värdet av de produkter som exporteras inom ramen för systemet. Vissa typer av exportverksamhet omfattas inte av systemet, t.ex. export av importerade eller omlastade varor, leverans likställd med export, export av tjänster och exportomsättning hos företag som omfattas av systemet med särskilda ekonomiska zoner/exportorienterade företag. Vissa typer av produkter, t.ex. diamanter, ädelmetaller, malm, spannmål, socker och petroleumprodukter, omfattas inte heller av systemet.

| (56) | Tullkrediter inom ramen för fokusmarknadssystemet får överföras fritt och gäller under 24 månader från och med den dag då intyget om berättigande till krediterna utfärdas. De kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags insatsvaror eller andra varor, inbegripet kapitalvaror. |
| --- | --- |

(56)

Tullkrediter inom ramen för fokusmarknadssystemet får överföras fritt och gäller under 24 månader från och med den dag då intyget om berättigande till krediterna utfärdas. De kan användas för betalning av tull för efterföljande import av alla slags insatsvaror eller andra varor, inbegripet kapitalvaror.

| (57) | Intyget om berättigande till krediterna utfärdas vid den hamn från vilken exporten gjorts och efter det att exporten utförts eller varorna avsänts. Förutsatt att sökanden ger myndigheterna kopior av alla relevanta exporthandlingar (t.ex. exportorder, fakturor, fraktsedlar, bankintyg om att exporten utförts [bank realisation certificates]) kan de indiska myndigheterna inte påverka beviljandet av tullkrediterna. |
| --- | --- |

(57)

Intyget om berättigande till krediterna utfärdas vid den hamn från vilken exporten gjorts och efter det att exporten utförts eller varorna avsänts. Förutsatt att sökanden ger myndigheterna kopior av alla relevanta exporthandlingar (t.ex. exportorder, fakturor, fraktsedlar, bankintyg om att exporten utförts [bank realisation certificates]) kan de indiska myndigheterna inte påverka beviljandet av tullkrediterna.

| (58) | Det konstaterades att sökanden utnyttjade detta system under översynsperioden. |
| --- | --- |

(58)

Det konstaterades att sökanden utnyttjade detta system under översynsperioden.

d)   Slutsats om fokusmarknadssystemet

| (59) | Fokusmarknadssystemet innebär att sådana subventioner som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen beviljas. En kredit inom ramen för fokusmarknadssystemet utgör ett finansiellt bidrag från Indiens myndigheter eftersom krediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar de tullinkomster som Indiens myndigheter annars skulle ha fått. Tullkrediter inom ramen för fokusmarknadssystemet innebär dessutom att exportören beviljas en förmån eftersom dess likviditet förbättras. |
| --- | --- |

(59)

Fokusmarknadssystemet innebär att sådana subventioner som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen beviljas. En kredit inom ramen för fokusmarknadssystemet utgör ett finansiellt bidrag från Indiens myndigheter eftersom krediten i slutändan kommer att användas för att avräkna importtullar, vilket minskar de tullinkomster som Indiens myndigheter annars skulle ha fått. Tullkrediter inom ramen för fokusmarknadssystemet innebär dessutom att exportören beviljas en förmån eftersom dess likviditet förbättras.

| (60) | Fokusmarknadssystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(60)

Fokusmarknadssystemet är vidare rättsligt knutet till exportresultat och betraktas därför som selektivt och utjämningsbart enligt artikel 4.4 första stycket a i grundförordningen.

| (61) | Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och krediten beräknas inte på grundval av de faktiskt använda insatsvarorna. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor återbetalning av importtull i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. En exportör är berättigad till förmåner enligt fokusmarknadssystemet oavsett om några insatsvaror verkligen importerats. En exportör får förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på hemmamarknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt fokusmarknadssystemet. Dessutom kan en exportör använda tullkrediterna enligt fokusmarknadssystemet för att importera kapitalvaror även om kapitalvaror inte omfattas av ett godkänt restitutionssystem enligt led i i bilaga I till grundförordningen, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportvaran. |
| --- | --- |

(61)

Detta system kan inte betraktas som ett godkänt restitutionssystem eller ett godkänt restitutionssystem som tillåter substitution i den mening som avses i artikel 3.1 a ii i grundförordningen. Det uppfyller inte de strikta reglerna i led i i bilaga I, bilaga II (definition av och regler rörande restitutionssystem) och bilaga III (definition av och regler rörande restitutionssystem som tillåter substitution) till grundförordningen. En exportör har ingen skyldighet att faktiskt förbruka de tullfritt importerade varorna i tillverkningsprocessen, och krediten beräknas inte på grundval av de faktiskt använda insatsvarorna. Det finns inte heller något system eller förfarande för att kontrollera vilka insatsvaror som förbrukats vid tillverkningen av den exporterade produkten eller om det skett en alltför stor återbetalning av importtull i den mening som avses i led i i bilaga I och bilagorna II och III till grundförordningen. En exportör är berättigad till förmåner enligt fokusmarknadssystemet oavsett om några insatsvaror verkligen importerats. En exportör får förmånen genom att helt enkelt exportera varor, dvs. utan att behöva visa att insatsvaror importerats. Exportörer som köper alla sina insatsvaror på hemmamarknaden och inte importerar några varor som kan användas som insatsvaror är således ändå berättigade till förmåner enligt fokusmarknadssystemet. Dessutom kan en exportör använda tullkrediterna enligt fokusmarknadssystemet för att importera kapitalvaror även om kapitalvaror inte omfattas av ett godkänt restitutionssystem enligt led i i bilaga I till grundförordningen, eftersom de inte förbrukas vid tillverkningen av exportvaran.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (62) | Storleken på den utjämningsbara subventionen beräknades på grundval av den förmån som mottagaren fått under översynsperioden, i enlighet med sökandens periodisering av krediterna och bokföring av dem som inkomster när exportåtagandet uppfyllts. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över exportomsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. |
| --- | --- |

(62)

Storleken på den utjämningsbara subventionen beräknades på grundval av den förmån som mottagaren fått under översynsperioden, i enlighet med sökandens periodisering av krediterna och bokföring av dem som inkomster när exportåtagandet uppfyllts. I enlighet med artikel 7.2 och 7.3 i grundförordningen fördelades detta subventionsbelopp (täljare) över exportomsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen var knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter.

| (63) | Den subventionsnivå inom detta system som fastställts för sökanden under undersökningsperioden uppgår till mindre än 0,1 %. |
| --- | --- |

(63)

Den subventionsnivå inom detta system som fastställts för sökanden under undersökningsperioden uppgår till mindre än 0,1 %.

3.6   Exportkreditsystemet

| (64) | Det konstaterades att sökanden fick exportkrediter till förmånliga räntesatser under översynsperioden till och med den 30 juni 2011. Den rättsliga grunden för denna förmånliga räntesats anges i cirkulärskrivelsen om exportkrediter i rupier/utländsk valuta och om kundservice till exportörer (DBOD Nr DIR. (Exp). BC 07/04.02.02/2009-10) som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien. |
| --- | --- |

(64)

Det konstaterades att sökanden fick exportkrediter till förmånliga räntesatser under översynsperioden till och med den 30 juni 2011. Den rättsliga grunden för denna förmånliga räntesats anges i cirkulärskrivelsen om exportkrediter i rupier/utländsk valuta och om kundservice till exportörer (DBOD Nr DIR. (Exp). BC 07/04.02.02/2009-10) som utfärdats av Indiens centralbank och riktar sig till samtliga affärsbanker i Indien.

| (65) | Den 1 juli 2011 ändrades villkoren för exportkreditsystemet genom cirkulärskrivelsen om exportkrediter i rupier/utländsk valuta och om kundservice till exportörer (DBOD Nr DIR.(Exp). BC 04/04.02.002/2011-12 som utfärdats av Indiens centralbank. De ändrade innebar att sökanden inte längre beviljades några förmåner. I enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen bör detta system därför inte utjämnas. |
| --- | --- |

(65)

Den 1 juli 2011 ändrades villkoren för exportkreditsystemet genom cirkulärskrivelsen om exportkrediter i rupier/utländsk valuta och om kundservice till exportörer (DBOD Nr DIR.(Exp). BC 04/04.02.002/2011-12 som utfärdats av Indiens centralbank. De ändrade innebar att sökanden inte längre beviljades några förmåner. I enlighet med artikel 15.1 i grundförordningen bör detta system därför inte utjämnas.

3.7   Systemet med befrielse från inkomstskatt

| (66) | Under undersökningen framkom det att sökanden inte beviljades några förmåner enligt detta system under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning. |
| --- | --- |

(66)

Under undersökningen framkom det att sökanden inte beviljades några förmåner enligt detta system under översynsperioden. Någon ytterligare analys av systemet behövde därför inte göras i denna undersökning.

3.8   Västbengalens incitamentsystem 1999

| (67) | Den västbengaliska delstaten ger förmånsberättigade industriföretag incitament i form av olika förmåner, bland annat avskrivning av omsättningsskatt och statlig skatt på försäljning av färdiga varor, för att uppmuntra industriell utveckling i ekonomiskt underutvecklade områden i delstaten. |
| --- | --- |

(67)

Den västbengaliska delstaten ger förmånsberättigade industriföretag incitament i form av olika förmåner, bland annat avskrivning av omsättningsskatt och statlig skatt på försäljning av färdiga varor, för att uppmuntra industriell utveckling i ekonomiskt underutvecklade områden i delstaten.

a)   Rättslig grund

| (68) | En närmare beskrivning av detta system såsom det tillämpas av delstaten Västbengalen finns i tillkännagivande nr 580-CI/H av den 22 juni 1999 från Västbengalens ministerium för handel och industri. |
| --- | --- |

(68)

En närmare beskrivning av detta system såsom det tillämpas av delstaten Västbengalen finns i tillkännagivande nr 580-CI/H av den 22 juni 1999 från Västbengalens ministerium för handel och industri.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (69) | Företag som etablerar en ny industrianläggning eller gör en stor utvidgning av en befintlig industrianläggning i ekonomiskt underutvecklade områden kan få förmåner inom ramen för detta system. Det finns dock en uttömmande förteckning över branscher som inte omfattas, vilket innebär att företag inom vissa verksamhetsområden inte har rätt till några förmåner enligt incitamentsystemet. |
| --- | --- |

(69)

Företag som etablerar en ny industrianläggning eller gör en stor utvidgning av en befintlig industrianläggning i ekonomiskt underutvecklade områden kan få förmåner inom ramen för detta system. Det finns dock en uttömmande förteckning över branscher som inte omfattas, vilket innebär att företag inom vissa verksamhetsområden inte har rätt till några förmåner enligt incitamentsystemet.

c)   Praktiskt genomförande

| (70) | För att få förmåner enligt detta system måste företagen göra investeringar i ekonomiskt underutvecklade områden. Dessa områden, som motsvarar vissa territoriella enheter i Västbengalen, klassificeras i olika kategorier på grundval av ekonomisk utveckling, samtidigt som vissa utvecklade områden är uteslutna från dessa incitamentsystem. Huvudkriteriet vid fastställandet av incitamentbeloppet är investeringens storlek och det område i vilket företaget är beläget eller ska lokaliseras. |
| --- | --- |

(70)

För att få förmåner enligt detta system måste företagen göra investeringar i ekonomiskt underutvecklade områden. Dessa områden, som motsvarar vissa territoriella enheter i Västbengalen, klassificeras i olika kategorier på grundval av ekonomisk utveckling, samtidigt som vissa utvecklade områden är uteslutna från dessa incitamentsystem. Huvudkriteriet vid fastställandet av incitamentbeloppet är investeringens storlek och det område i vilket företaget är beläget eller ska lokaliseras.

d)   Slutsats

| (71) | Detta system innebär att subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen beviljas. Det utgör ett finansiellt bidrag från den västbengaliska delstaten, eftersom de beviljade incitamenten, i detta fall avskrivning av omsättningsskatt och statlig skatt på försäljning av färdiga varor, minskar de skatteintäkter som annars skulle ha uppstått. Incitamenten innebär också att företag får förmåner eftersom de förbättrar deras finansiella situation genom att normalt tillämpliga skatter inte behöver betalas. |
| --- | --- |

(71)

Detta system innebär att subventioner i den mening som avses i artikel 3.1 a ii och 3.2 i grundförordningen beviljas. Det utgör ett finansiellt bidrag från den västbengaliska delstaten, eftersom de beviljade incitamenten, i detta fall avskrivning av omsättningsskatt och statlig skatt på försäljning av färdiga varor, minskar de skatteintäkter som annars skulle ha uppstått. Incitamenten innebär också att företag får förmåner eftersom de förbättrar deras finansiella situation genom att normalt tillämpliga skatter inte behöver betalas.

| (72) | Systemet är vidare regionalt selektivt i den mening som avses i artiklarna 4.2 a första stycket och 4.3 i grundförordningen, eftersom det bara är tillgängligt för vissa företag som har gjort investeringar inom vissa särskilt fastställda geografiska områden som omfattas av den berörda delstatens behörighet. Systemet är inte tillgängligt för företag som är belägna utanför dessa områden och dessutom är förmånsnivån olika hög beroende på vilket område som berörs. |
| --- | --- |

(72)

Systemet är vidare regionalt selektivt i den mening som avses i artiklarna 4.2 a första stycket och 4.3 i grundförordningen, eftersom det bara är tillgängligt för vissa företag som har gjort investeringar inom vissa särskilt fastställda geografiska områden som omfattas av den berörda delstatens behörighet. Systemet är inte tillgängligt för företag som är belägna utanför dessa områden och dessutom är förmånsnivån olika hög beroende på vilket område som berörs.

| (73) | Västbengalens incitamentsystem 1999 är därför utjämningsbart. |
| --- | --- |

(73)

Västbengalens incitamentsystem 1999 är därför utjämningsbart.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (74) | Subventionens storlek beräknades på grundval av det belopp av omsättningsskatt och statlig skatt på försäljning av färdiga varor som normalt skulle ha tagits ut under översynsperioden, men som inte behövde betalas till följd av tillämpningen av detta system. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades subventionsbeloppet (täljare) över den totala omsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen inte är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Den erhållna subventionsnivån uppgick till 1,4 %. |
| --- | --- |

(74)

Subventionens storlek beräknades på grundval av det belopp av omsättningsskatt och statlig skatt på försäljning av färdiga varor som normalt skulle ha tagits ut under översynsperioden, men som inte behövde betalas till följd av tillämpningen av detta system. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen fördelades subventionsbeloppet (täljare) över den totala omsättningen under översynsperioden (nämnare), eftersom subventionen inte är knuten till exportresultat och inte beviljades på grundval av tillverkade, framställda, exporterade eller transporterade kvantiteter. Den erhållna subventionsnivån uppgick till 1,4 %.

3.9   Storleken på de utjämningsbara subventionerna

| (75) | De utjämningsbara subventionernas storlek, fastställd i enlighet med grundförordningen och uttryckt i procent av värdet, är 8,7 % för sökanden. Dessa subventionsbelopp överstiger det tröskelvärde som anges i artikel 14.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(75)

De utjämningsbara subventionernas storlek, fastställd i enlighet med grundförordningen och uttryckt i procent av värdet, är 8,7 % för sökanden. Dessa subventionsbelopp överstiger det tröskelvärde som anges i artikel 14.5 i grundförordningen.

| (76) | I detta förfarande har följande subventionsnivåer fastställts för sökanden:










  System | Tullkrediter | Förmånstullar vid import av kapitalvaror | Fokusmarknadssystemet | Västbengalens incitamentsystem | Summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dhunseri Petrochem & Tea Ltd | 6,7 % | 0,6 % | < 0,1 % | 1,4 % | 8,7 % |

(76)

I detta förfarande har följande subventionsnivåer fastställts för sökanden:

System

Tullkrediter

Förmånstullar vid import av kapitalvaror

Fokusmarknadssystemet

Västbengalens incitamentsystem

Summa

Dhunseri Petrochem & Tea Ltd

6,7 %

0,6 %

< 0,1 %

1,4 %

8,7 %

| (77) | Följaktligen anses det att subventioneringen fortsatte under översynsperioden, i den mening som avses i artikel 19 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(77)

Följaktligen anses det att subventioneringen fortsatte under översynsperioden, i den mening som avses i artikel 19 i grundförordningen.

3.10   De förändrade omständigheternas varaktighet när det gäller subventionering

| (78) | I enlighet med artikel 19.4 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida de förändrade omständigheterna rimligen kunde anses vara av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(78)

I enlighet med artikel 19.4 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida de förändrade omständigheterna rimligen kunde anses vara av bestående karaktär.

| (79) | Det konstaterades att sökanden under översynsperioden fortsatte att dra nytta av utjämningsbara subventioner från de indiska myndigheterna. Den subventionsnivå som framkom vid denna översyn var lägre än den som fastställdes under den senaste översynen. Det konstaterades även att de förändringar som sökanden gjorde gällande (se skäl 7) verkligen hade skett. Sökanden omfattades inte längre av systemet för exportorienterade företag under översynsperioden, såsom anges i skäl 41. |
| --- | --- |

(79)

Det konstaterades att sökanden under översynsperioden fortsatte att dra nytta av utjämningsbara subventioner från de indiska myndigheterna. Den subventionsnivå som framkom vid denna översyn var lägre än den som fastställdes under den senaste översynen. Det konstaterades även att de förändringar som sökanden gjorde gällande (se skäl 7) verkligen hade skett. Sökanden omfattades inte längre av systemet för exportorienterade företag under översynsperioden, såsom anges i skäl 41.

| (80) | Det konstaterades också att det viktigaste system som sökanden utnyttjade under översynsperioden, dvs. tullkreditsystemet, slutade tillämpas den 30 september 2011. Sökanden utnyttjar för närvarande ett annat system som inte användes under översynsperioden (restitutionssystemet). Det står därför klart att den situation som rådde under översynsperioden inte var av varaktig karaktär, eftersom den under tiden redan har förändrats betydligt. |
| --- | --- |

(80)

Det konstaterades också att det viktigaste system som sökanden utnyttjade under översynsperioden, dvs. tullkreditsystemet, slutade tillämpas den 30 september 2011. Sökanden utnyttjar för närvarande ett annat system som inte användes under översynsperioden (restitutionssystemet). Det står därför klart att den situation som rådde under översynsperioden inte var av varaktig karaktär, eftersom den under tiden redan har förändrats betydligt.

| (81) | Slutsatsen dras därför att den partiella interimsöversynen bör avslutas utan att gällande utjämningsåtgärder ändras. Sökanden liksom andra berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för avsikten att föreslå att undersökningen avslutas. |
| --- | --- |

(81)

Slutsatsen dras därför att den partiella interimsöversynen bör avslutas utan att gällande utjämningsåtgärder ändras. Sökanden liksom andra berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för avsikten att föreslå att undersökningen avslutas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den partiella interimsöversynen av de utjämningsåtgärder som tillämpas på import av polyetentereftalat, som för närvarande klassificeras enligt KN-nr 3907 60 20, från bland annat Indien, avslutas härmed utan att de gällande åtgärderna ändras.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 26 juni 2012.

På rådets vägnar

N. WAMMEN

Ordförande

---

(1)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  EGT L 301, 30.11.2000, s. 1.

2

(3)  EUT L 266, 11.10.2005, s. 1.

3

(4)  EUT L 59, 27.2.2007, s. 34.

4

(5)  EUT L 340, 19.12.2008, s. 1.

5

(6)  EUT C 335, 11.12.2010, s. 7.

6

(7)  EGT L 301, 30.11.2000, s. 21.

7

(8)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

8

(9)  EUT L 266, 11.10.2005, s. 10.

9

(10)  EUT L 59, 27.2.2007, s. 1.

10

(11)  EUT C 335, 11.12.2010, s. 6.

11

(12)  EUT L 266, 11.10.2005, s. 62.

12

(13)  EUT C 335, 11.12.2010, s. 5.

13

(14)  EUT C 102, 2.4.2011, s. 15.

14

(15)  EUT C 102, 2.4.2011, s. 18.

15

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/14

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 560/2012

av den 26 juni 2012

om avslutande av den partiella interimsöversynen rörande de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av visst slags polyetentereftalat (PET) med ursprung i Indien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.3,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Gällande åtgärder

| (1) | Efter en undersökning införde rådet genom förordning (EG) nr 2604/2000 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalat (nedan kallat PET) med ursprung i bland annat Indien. Därefter utfördes en översyn enligt artikel 11.4 i grundförordningen rörande South Asian Petrochem Ltd, och de slutgiltiga resultaten och slutsatserna av den översynen anges i rådets förordning (EG) nr 1646/2005 (3). Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet genom förordning (EG) nr 192/2007 (4) en slutgiltig antidumpningstull för ytterligare fem år. Antidumpningsåtgärderna ändrades efter en partiell interimsöversyn (nedan kallad den senaste översynen) genom rådets förordning (EG) nr 1286/2008 (5). Åtgärderna består av specifika antidumpningstullar. Tullen varierar mellan 87,5 och 200,9 EUR/ton för individuellt namngivna indiska tillverkare och den övriga tullsatsen är 153,6 EUR/ton för import från övriga tillverkare (nedan kallade de nuvarande tullarna). |
| --- | --- |

(1)

Efter en undersökning införde rådet genom förordning (EG) nr 2604/2000 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalat (nedan kallat PET) med ursprung i bland annat Indien. Därefter utfördes en översyn enligt artikel 11.4 i grundförordningen rörande South Asian Petrochem Ltd, och de slutgiltiga resultaten och slutsatserna av den översynen anges i rådets förordning (EG) nr 1646/2005 (3). Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet genom förordning (EG) nr 192/2007 (4) en slutgiltig antidumpningstull för ytterligare fem år. Antidumpningsåtgärderna ändrades efter en partiell interimsöversyn (nedan kallad den senaste översynen) genom rådets förordning (EG) nr 1286/2008 (5). Åtgärderna består av specifika antidumpningstullar. Tullen varierar mellan 87,5 och 200,9 EUR/ton för individuellt namngivna indiska tillverkare och den övriga tullsatsen är 153,6 EUR/ton för import från övriga tillverkare (nedan kallade de nuvarande tullarna).

| (2) | Efter att ett indiskt företag, South Asian Petrochem Ltd, ändrat namn drog kommissionen genom ett tillkännagivande (2010/C 335/06 (6)) slutsatsen att antidumpningsåtgärderna för South Asian Petrochem Ltd skulle tillämpas på Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(2)

Efter att ett indiskt företag, South Asian Petrochem Ltd, ändrat namn drog kommissionen genom ett tillkännagivande (2010/C 335/06 (6)) slutsatsen att antidumpningsåtgärderna för South Asian Petrochem Ltd skulle tillämpas på Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

| (3) | Rådet införde genom förordning (EG) nr 2603/2000 (7) en slutgiltig utjämningstull på import av PET med ursprung i bland annat Indien. Efter en påskyndad översyn i enlighet med artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (8) (nedan kallad antisubventionsförordningen) ändrades de slutgiltiga åtgärderna genom rådets förordning (EG) nr 1645/2005 (9). Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet genom förordning (EG) nr 193/2007 (10) en slutgiltig utjämningstull för ytterligare fem år. Utjämningsåtgärderna ändrades genom förordning (EG) nr 1286/2008 efter den senaste översynen. Utjämningsåtgärderna består av en specifik tull. Tullen varierar mellan 0 och 106,5 EUR/ton för individuellt namngivna indiska tillverkare och den övriga tullsatsen är 69,4 EUR/ton för import från övriga tillverkare (nedan kallade de gällande utjämningsåtgärderna). |
| --- | --- |

(3)

Rådet införde genom förordning (EG) nr 2603/2000 (7) en slutgiltig utjämningstull på import av PET med ursprung i bland annat Indien. Efter en påskyndad översyn i enlighet med artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (8) (nedan kallad antisubventionsförordningen) ändrades de slutgiltiga åtgärderna genom rådets förordning (EG) nr 1645/2005 (9). Efter en översyn vid giltighetstidens utgång införde rådet genom förordning (EG) nr 193/2007 (10) en slutgiltig utjämningstull för ytterligare fem år. Utjämningsåtgärderna ändrades genom förordning (EG) nr 1286/2008 efter den senaste översynen. Utjämningsåtgärderna består av en specifik tull. Tullen varierar mellan 0 och 106,5 EUR/ton för individuellt namngivna indiska tillverkare och den övriga tullsatsen är 69,4 EUR/ton för import från övriga tillverkare (nedan kallade de gällande utjämningsåtgärderna).

| (4) | Efter att ett indiskt företag, South Asian Petrochem Ltd, ändrat namn drog kommissionen genom ett tillkännagivande (2010/C 335/07 (11)) slutsatsen att antisubventionsåtgärderna för South Asian Petrochem Ltd skulle tillämpas på Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(4)

Efter att ett indiskt företag, South Asian Petrochem Ltd, ändrat namn drog kommissionen genom ett tillkännagivande (2010/C 335/07 (11)) slutsatsen att antisubventionsåtgärderna för South Asian Petrochem Ltd skulle tillämpas på Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

| (5) | Kommissionen godtog genom beslut 2005/697/EG (12) ett åtagande om ett minimiimportpris från South Asian Petrochem Ltd (nedan kallad åtagandet). Efter namnändringen drog kommissionen genom ett tillkännagivande (2010/C 335/05 (13)) slutsatsen att åtagandet från South Asian Petrochem Ltd skulle gälla för Dhunseri Petrochem & Tea Limited. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen godtog genom beslut 2005/697/EG (12) ett åtagande om ett minimiimportpris från South Asian Petrochem Ltd (nedan kallad åtagandet). Efter namnändringen drog kommissionen genom ett tillkännagivande (2010/C 335/05 (13)) slutsatsen att åtagandet från South Asian Petrochem Ltd skulle gälla för Dhunseri Petrochem & Tea Limited.

1.2   Begäran om översyn

| (6) | Dhunseri Petrochem & Tea Ltd, en indisk exporterande tillverkare av PET (nedan kallad sökanden), har begärt en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen. Begäran begränsades till att gälla dumpning med avseende på sökanden. Sökanden har samtidigt begärt en översyn av de gällande utjämningsåtgärderna. Antidumpnings- och utjämningstullarna är tillämpliga på import av produkter som tillverkats av sökanden och sökandens försäljning till unionen omfattas av åtagandet. |
| --- | --- |

(6)

Dhunseri Petrochem & Tea Ltd, en indisk exporterande tillverkare av PET (nedan kallad sökanden), har begärt en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen. Begäran begränsades till att gälla dumpning med avseende på sökanden. Sökanden har samtidigt begärt en översyn av de gällande utjämningsåtgärderna. Antidumpnings- och utjämningstullarna är tillämpliga på import av produkter som tillverkats av sökanden och sökandens försäljning till unionen omfattas av åtagandet.

| (7) | Sökanden lade fram prima facie-bevisning för att en fortsatt tillämpning av den nuvarande tullen på nuvarande nivå inte längre behövs för att motverka dumpning. Sökanden hävdade i synnerhet att det har skett betydande förändringar i företagets tillverkningskostnader och att dessa förändringar har lett till en avsevärt lägre dumpningsmarginal sedan de nuvarande tullarna infördes. En jämförelse gjord av sökanden av dess priser på hemmamarknaden och dess exportpriser till unionen tydde på att dumpningsmarginalen var avsevärt lägre än de nuvarande tullarnas nivå. |
| --- | --- |

(7)

Sökanden lade fram prima facie-bevisning för att en fortsatt tillämpning av den nuvarande tullen på nuvarande nivå inte längre behövs för att motverka dumpning. Sökanden hävdade i synnerhet att det har skett betydande förändringar i företagets tillverkningskostnader och att dessa förändringar har lett till en avsevärt lägre dumpningsmarginal sedan de nuvarande tullarna infördes. En jämförelse gjord av sökanden av dess priser på hemmamarknaden och dess exportpriser till unionen tydde på att dumpningsmarginalen var avsevärt lägre än de nuvarande tullarnas nivå.

1.3   Inledande av en partiell interimsöversyn

| (8) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att begäran innehöll tillräcklig prima facie-bevisning för att motivera att en partiell interimsöversyn inleddes och offentliggjorde därför den 2 april 2011 ett tillkännagivande (2011/C 102/09 (14)) om inledande av partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen begränsad till att gälla dumpning med avseende på sökanden (nedan kallat tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(8)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att begäran innehöll tillräcklig prima facie-bevisning för att motivera att en partiell interimsöversyn inleddes och offentliggjorde därför den 2 april 2011 ett tillkännagivande (2011/C 102/09 (14)) om inledande av partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen begränsad till att gälla dumpning med avseende på sökanden (nedan kallat tillkännagivandet om inledande).

1.4   Parallell partiell interimsöversyn av utjämningsåtgärderna

| (9) | Kommissionen inledde den 2 april 2011 med ett tillkännagivande (2011/C 102/08 (15)) en partiell interimsöversyn enligt artikel 19 i antisubventionsförordningen begränsad till att gälla subvention med avseende på sökanden. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen inledde den 2 april 2011 med ett tillkännagivande (2011/C 102/08 (15)) en partiell interimsöversyn enligt artikel 19 i antisubventionsförordningen begränsad till att gälla subvention med avseende på sökanden.

| (10) | I den partiella interimsöversynen av utjämningsåtgärderna drogs slutsatsen att förändringarna inte var av bestående karaktär. Översynen avslutades därför utan att de gällande åtgärderna ändrades. |
| --- | --- |

(10)

I den partiella interimsöversynen av utjämningsåtgärderna drogs slutsatsen att förändringarna inte var av bestående karaktär. Översynen avslutades därför utan att de gällande åtgärderna ändrades.

1.5   Berörda parter

| (11) | Kommissionen underrättade officiellt sökanden, företrädarna för exportlandet och unionstillverkarnas intresseorganisation om att översynen hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och att begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen underrättade officiellt sökanden, företrädarna för exportlandet och unionstillverkarnas intresseorganisation om att översynen hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och att begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (12) | Alla berörda parter underrättades om möjligheten att begära att bli hörda. En begäran om att bli hörd inkom och beviljades. |
| --- | --- |

(12)

Alla berörda parter underrättades om möjligheten att begära att bli hörda. En begäran om att bli hörd inkom och beviljades.

| (13) | För att kommissionen skulle få de uppgifter som var nödvändiga för undersökningen sände den ett frågeformulär till sökanden och fick svar inom den fastställda tidsfristen. |
| --- | --- |

(13)

För att kommissionen skulle få de uppgifter som var nödvändiga för undersökningen sände den ett frågeformulär till sökanden och fick svar inom den fastställda tidsfristen.

| (14) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes nödvändiga för att avgöra frågan om dumpning. Kommissionen gjorde kontrollbesök på plats hos sökanden i Kolkata, Indien och Haldia, Indien. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes nödvändiga för att avgöra frågan om dumpning. Kommissionen gjorde kontrollbesök på plats hos sökanden i Kolkata, Indien och Haldia, Indien.

2.   ÅTERKALLANDE AV BEGÄRAN OCH AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET

| (15) | Genom en skrivelse till kommissionen av den 18 april 2012 återkallade sökanden formellt sin begäran om partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av PET med ursprung i Indien. Orsaken till att begäran återkallades var framför allt en ökning av sökandens tillverkningskapacitet som visar att förändringarna avseende dumpning inte är av bestående karaktär på grund av en nära förestående ytterligare sänkning av tillverkningskostnaderna. Sökanden hävdade att den pågående förändringsprocessen gör det möjligt att ifrågasätta den bestående karaktären av de förändringar som fastställts i undersökningen. Även om slutsatsen drogs att vissa av de förändringar som fastställdes i undersökningen var av bestående karaktär befinner sig verkligen företaget i en pågående förändringsprocess. |
| --- | --- |

(15)

Genom en skrivelse till kommissionen av den 18 april 2012 återkallade sökanden formellt sin begäran om partiell interimsöversyn av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av PET med ursprung i Indien. Orsaken till att begäran återkallades var framför allt en ökning av sökandens tillverkningskapacitet som visar att förändringarna avseende dumpning inte är av bestående karaktär på grund av en nära förestående ytterligare sänkning av tillverkningskostnaderna. Sökanden hävdade att den pågående förändringsprocessen gör det möjligt att ifrågasätta den bestående karaktären av de förändringar som fastställts i undersökningen. Även om slutsatsen drogs att vissa av de förändringar som fastställdes i undersökningen var av bestående karaktär befinner sig verkligen företaget i en pågående förändringsprocess.

| (16) | Med anledning av att begäran återkallades gjordes en bedömning huruvida det fanns anledning att på eget initiativ fortsätta översynen. Kommissionen fann inga tvingande skäl för att ett avslutande skulle strida mot unionens intresse. Följaktligen bör översynen avslutas. |
| --- | --- |

(16)

Med anledning av att begäran återkallades gjordes en bedömning huruvida det fanns anledning att på eget initiativ fortsätta översynen. Kommissionen fann inga tvingande skäl för att ett avslutande skulle strida mot unionens intresse. Följaktligen bör översynen avslutas.

| (17) | Berörda parter underrättades om avsikten att avsluta översynen och gavs tillfälle att lämna synpunkter på detta. |
| --- | --- |

(17)

Berörda parter underrättades om avsikten att avsluta översynen och gavs tillfälle att lämna synpunkter på detta.

| (18) | Översynen rörande import av PET med ursprung i Indien bör därför avslutas utan att de gällande antidumpningsåtgärderna ändras. |
| --- | --- |

(18)

Översynen rörande import av PET med ursprung i Indien bör därför avslutas utan att de gällande antidumpningsåtgärderna ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed avslutas den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av visst slags polyetentereftalat med ursprung i Indien, vilken inleddes i enlighet med artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009, utan att de gällande antidumpningsåtgärderna ändras.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 26 juni 2012.

På rådets vägnar

N. WAMMEN

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EGT L 301, 30.11.2000, s. 21.

2

(3)  EUT L 266, 11.10.2005, s. 10.

3

(4)  EUT L 59, 27.2.2007, s. 1.

4

(5)  EUT L 340, 19.12.2008, s. 1.

5

(6)  EUT C 335, 11.12.2010, s. 6.

6

(7)  EGT L 301, 30.11.2000, s. 1.

7

(8)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

8

(9)  EUT L 266, 11.10.2005, s. 1.

9

(10)  EUT L 59, 27.2.2007, s. 34.

10

(11)  EUT C 335, 11.12.2010, s. 7.

11

(12)  EUT L 226, 11.10.2005, s. 62.

12

(13)  EUT C 335, 11.12.2010, s. 5.

13

(14)  EUT C 102, 2.4.2011, s. 18.

14

(15)  EUT C 102, 2.4.2011, s. 15.

15

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/17

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 561/2012

av den 27 juni 2012

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 284/2012 om särskilda villkor för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (1), särskilt artikel 53.1 b ii, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 53 i förordning (EG) nr 178/2002 ges unionen möjlighet att vidta lämpliga nödåtgärder för livsmedel och foder som importeras från ett tredjeland i syfte att skydda människors hälsa, djurs hälsa eller miljön, om risken inte kan undanröjas i tillfredsställande grad genom att de enskilda medlemsstaterna vidtar åtgärder. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 53 i förordning (EG) nr 178/2002 ges unionen möjlighet att vidta lämpliga nödåtgärder för livsmedel och foder som importeras från ett tredjeland i syfte att skydda människors hälsa, djurs hälsa eller miljön, om risken inte kan undanröjas i tillfredsställande grad genom att de enskilda medlemsstaterna vidtar åtgärder.

| (2) | Efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima den 11 mars 2011 underrättades kommissionen om att halten radionuklider i vissa livsmedel med ursprung i Japan överskred de gränsvärden för livsmedel som tillämpas i Japan. Sådan kontaminering kan utgöra ett hot mot människors och djurs hälsa i unionen, och därför antogs kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 297/2011 av den 25 mars 2011 om särskilda villkor för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima (2). Den genomförandeförordningen ersattes av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 961/2011 (3) som i sin tur ersattes av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 284/2012 (4). |
| --- | --- |

(2)

Efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima den 11 mars 2011 underrättades kommissionen om att halten radionuklider i vissa livsmedel med ursprung i Japan överskred de gränsvärden för livsmedel som tillämpas i Japan. Sådan kontaminering kan utgöra ett hot mot människors och djurs hälsa i unionen, och därför antogs kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 297/2011 av den 25 mars 2011 om särskilda villkor för import av foder och livsmedel med ursprung i eller avsända från Japan efter olyckan vid kärnkraftverket i Fukushima (2). Den genomförandeförordningen ersattes av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 961/2011 (3) som i sin tur ersattes av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 284/2012 (4).

| (3) | De japanska myndigheterna rapporterade nyligen att shiitakesvamp som växer på stammar, med ursprung i regionen Iwate, ofta inte uppfyller kraven. Värdena för summan av cesium-134 och cesium-137 i shiitakesvamp som växer på stammar översteg det strängare gränsvärdet på 100 Bq/kg som har tillämpats i Japan sedan den 1 april 2012. I ett signifikant antal prov var värdena också högre än de gränsvärden som tillämpades före den 1 april 2012 (500 Bq/kg). Dessutom rapporterades att enstaka prov på ormbunkar och fisk med ursprung i Iwate inte heller uppfyllde kraven. Regionen Iwate är inte en av regionerna i det drabbade området, där allt foder och alla livsmedel måste testas före export till unionen. På grund av den senaste tidens fynd bör Iwate läggas till det drabbade området. |
| --- | --- |

(3)

De japanska myndigheterna rapporterade nyligen att shiitakesvamp som växer på stammar, med ursprung i regionen Iwate, ofta inte uppfyller kraven. Värdena för summan av cesium-134 och cesium-137 i shiitakesvamp som växer på stammar översteg det strängare gränsvärdet på 100 Bq/kg som har tillämpats i Japan sedan den 1 april 2012. I ett signifikant antal prov var värdena också högre än de gränsvärden som tillämpades före den 1 april 2012 (500 Bq/kg). Dessutom rapporterades att enstaka prov på ormbunkar och fisk med ursprung i Iwate inte heller uppfyllde kraven. Regionen Iwate är inte en av regionerna i det drabbade området, där allt foder och alla livsmedel måste testas före export till unionen. På grund av den senaste tidens fynd bör Iwate läggas till det drabbade området.

| (4) | Genomförandeförordning (EU) nr 284/2012 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Genomförandeförordning (EU) nr 284/2012 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) nr 284/2012 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 5 ska punkt 3 ersättas med följande:
  ”3.   I den försäkran som avses i punkt 1 ska vidare intygas






  a) | att produkterna skördades och/eller bearbetades före den 11 mars 2011, eller |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 5 ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.   I den försäkran som avses i punkt 1 ska vidare intygas

a)

att produkterna skördades och/eller bearbetades före den 11 mars 2011, eller

| b) | att produkterna har sitt ursprung i och avsänds från en annan region än Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Yamanashi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa, Shizuoka eller Iwate, eller |
| --- | --- |

b)

att produkterna har sitt ursprung i och avsänds från en annan region än Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Yamanashi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa, Shizuoka eller Iwate, eller

| c) | att produkterna avsänds från Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Yamanashi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa, Shizuoka eller Iwate, men inte har sitt ursprung i någon av dessa regioner och inte har utsatts för radioaktivitet under transporten, eller |
| --- | --- |

c)

att produkterna avsänds från Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Yamanashi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa, Shizuoka eller Iwate, men inte har sitt ursprung i någon av dessa regioner och inte har utsatts för radioaktivitet under transporten, eller

| d) | att produkter som har sitt ursprung i regionerna Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Yamanashi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa, Shizuoka eller Iwate åtföljs av en analysrapport som innehåller resultaten av provtagning och analys.” |
| --- | --- |

d)

att produkter som har sitt ursprung i regionerna Fukushima, Gunma, Ibaraki, Tochigi, Miyagi, Yamanashi, Saitama, Tokyo, Chiba, Kanagawa, Shizuoka eller Iwate åtföljs av en analysrapport som innehåller resultaten av provtagning och analys.”

| 2. | Bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilaga I ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Övergångsbestämmelse

Genom undantag från artikel 6.1 i genomförandeförordning (EU) nr 284/2012 får produkter som avses i artikel 1 i den genomförandeförordningen importeras till unionen om de åtföljs av en försäkran som utformats i enlighet med den tidigare mallen för försäkran i bilaga I till den genomförandeförordningen och om

| a) | produkterna avsändes från Japan innan den här förordningen trädde i kraft, eller |
| --- | --- |

a)

produkterna avsändes från Japan innan den här förordningen trädde i kraft, eller

| b) | försäkran utfärdades innan den här förordningen trädde ikraft och produkterna avsändes från Japan högst tio arbetsdagar efter den här förordningens ikraftträdande. |
| --- | --- |

b)

försäkran utfärdades innan den här förordningen trädde ikraft och produkterna avsändes från Japan högst tio arbetsdagar efter den här förordningens ikraftträdande.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juni 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  EUT L 80, 26.3.2011, s. 5.

2

(3)  EUT L 252, 28.9.2011, s. 10.

3

(4)  EUT L 92, 30.3.2012, s. 16.

4

---

BILAGA

”BILAGA I

Image

Image

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/21

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 562/2012

av den 27 juni 2012

om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 234/2011 vad gäller de särskilda uppgifter som krävs för riskbedömning av livsmedelsenzymer

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 av den 16 december 2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (1), särskilt artikel 9.1,

efter samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 5.2 i kommissionens förordning (EU) nr 234/2011 av den 10 mars 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (2) ska den dokumentation som inlämnas till stöd för en ansökan omfatta alla tillgängliga uppgifter som är relevanta för riskbedömningen. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 5.2 i kommissionens förordning (EU) nr 234/2011 av den 10 mars 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1331/2008 om fastställande av ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer (2) ska den dokumentation som inlämnas till stöd för en ansökan omfatta alla tillgängliga uppgifter som är relevanta för riskbedömningen.

| (2) | I enlighet med artikel 8.1 i förordning (EU) nr 234/2011 ska biologiska och toxikologiska uppgifter ingå i de särskilda uppgifter som krävs för riskbedömning av livsmedelsenzymer. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 8.1 i förordning (EU) nr 234/2011 ska biologiska och toxikologiska uppgifter ingå i de särskilda uppgifter som krävs för riskbedömning av livsmedelsenzymer.

| (3) | Flera livsmedelsenzymer som för närvarande saluförs i unionen har utvärderats och godkänts enligt nationella bestämmelser i Frankrike och Danmark i enlighet med de riktlinjer för framläggande av uppgifter om livsmedelsenzymer som vetenskapliga livsmedelskommittén (nedan kallad kommittén) fastställt i ett yttrande av den 11 april 1991 (offentliggjort 1992) (3). Några livsmedelsenzymer (t.ex. kymosin, invertas och ureas) har också utvärderats av kommittén (4). |
| --- | --- |

(3)

Flera livsmedelsenzymer som för närvarande saluförs i unionen har utvärderats och godkänts enligt nationella bestämmelser i Frankrike och Danmark i enlighet med de riktlinjer för framläggande av uppgifter om livsmedelsenzymer som vetenskapliga livsmedelskommittén (nedan kallad kommittén) fastställt i ett yttrande av den 11 april 1991 (offentliggjort 1992) (3). Några livsmedelsenzymer (t.ex. kymosin, invertas och ureas) har också utvärderats av kommittén (4).

| (4) | När det gäller enzympreparats toxikologiska egenskaper konstateras det i kommitténs riktlinjer att livsmedelsenzymer från ätliga delar av (icke genetiskt modifierade) växter och djur i allmänhet inte anses utgöra en hälsorisk. Enligt riktlinjerna behöver ingen särskild dokumentation om säkerhet lämnas in förutsatt att den potentiella konsumtionen vid normal användning inte leder till att intaget av någon av beståndsdelarna är större än vad som kan förväntas vid normal konsumtion av ursprungsmaterialet, och förutsatt att tillfredsställande kemiska och mikrobiologiska specifikationer kan fastställas. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller enzympreparats toxikologiska egenskaper konstateras det i kommitténs riktlinjer att livsmedelsenzymer från ätliga delar av (icke genetiskt modifierade) växter och djur i allmänhet inte anses utgöra en hälsorisk. Enligt riktlinjerna behöver ingen särskild dokumentation om säkerhet lämnas in förutsatt att den potentiella konsumtionen vid normal användning inte leder till att intaget av någon av beståndsdelarna är större än vad som kan förväntas vid normal konsumtion av ursprungsmaterialet, och förutsatt att tillfredsställande kemiska och mikrobiologiska specifikationer kan fastställas.

| (5) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) anger också i sina riktlinjer för de uppgifter som krävs för bedömning av ansökningar för livsmedelsenzymer (5) att en anledning till att man inte behöver lämna in toxikologiska uppgifter för livsmedelsenzymer från ätliga delar av djur och icke genetiskt modifierade växter kan vara att det finns dokumenterade belägg för säkerheten hos livsmedelsenzymernas ursprungsmaterial, för livsmedelsenzymets sammansättning och egenskaper samt för att dess användning i livsmedel inte är skadlig för människors hälsa om det konsumeras på ett jämförbart sätt, vilket stöds av eventuella befintliga toxikologiska studier. Kravet på att toxikologiska uppgifter ska ingå bör därför inte gälla ansökningar för livsmedelsenzymer från sådana ätbara ursprungsmaterial. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten) anger också i sina riktlinjer för de uppgifter som krävs för bedömning av ansökningar för livsmedelsenzymer (5) att en anledning till att man inte behöver lämna in toxikologiska uppgifter för livsmedelsenzymer från ätliga delar av djur och icke genetiskt modifierade växter kan vara att det finns dokumenterade belägg för säkerheten hos livsmedelsenzymernas ursprungsmaterial, för livsmedelsenzymets sammansättning och egenskaper samt för att dess användning i livsmedel inte är skadlig för människors hälsa om det konsumeras på ett jämförbart sätt, vilket stöds av eventuella befintliga toxikologiska studier. Kravet på att toxikologiska uppgifter ska ingå bör därför inte gälla ansökningar för livsmedelsenzymer från sådana ätbara ursprungsmaterial.

| (6) | Begreppet ”välgrundat antagande om säkerhet” (Qualified Presumption of Safety, nedan kallat QPS) (6) fastställdes av myndigheten som ett verktyg för bedömning av säkerheten hos mikroorganismer som införs i livsmedelskedjan antingen direkt eller som ett ursprungsmaterial för tillsatser eller livsmedelsenzymer. Detta begrepp innebär att om en stam av mikroorganismer ingår i en QPS-grupp och uppfyller de krav som angetts så behöver myndigheten inte utföra någon ytterligare säkerhetsbedömning av stammen. Om den mikroorganism som används för tillverkning av ett livsmedelsenzym har QPS-status i enlighet med myndighetens senaste förteckning över rekommenderade biologiska agens med denna status bör det därför inte krävas att toxikologiska uppgifter ingår i ansökan för enzymet. Om restsubstanser, föroreningar eller nedbrytningsprodukter som härrör från tillverkningsprocessen för enzymet (tillverkning, utbyte och rening) kan ge upphov till farhågor får myndigheten, i enlighet med artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1331/2008, begära kompletterande upplysningar för riskbedömningen, inbegripet toxikologiska uppgifter. |
| --- | --- |

(6)

Begreppet ”välgrundat antagande om säkerhet” (Qualified Presumption of Safety, nedan kallat QPS) (6) fastställdes av myndigheten som ett verktyg för bedömning av säkerheten hos mikroorganismer som införs i livsmedelskedjan antingen direkt eller som ett ursprungsmaterial för tillsatser eller livsmedelsenzymer. Detta begrepp innebär att om en stam av mikroorganismer ingår i en QPS-grupp och uppfyller de krav som angetts så behöver myndigheten inte utföra någon ytterligare säkerhetsbedömning av stammen. Om den mikroorganism som används för tillverkning av ett livsmedelsenzym har QPS-status i enlighet med myndighetens senaste förteckning över rekommenderade biologiska agens med denna status bör det därför inte krävas att toxikologiska uppgifter ingår i ansökan för enzymet. Om restsubstanser, föroreningar eller nedbrytningsprodukter som härrör från tillverkningsprocessen för enzymet (tillverkning, utbyte och rening) kan ge upphov till farhågor får myndigheten, i enlighet med artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1331/2008, begära kompletterande upplysningar för riskbedömningen, inbegripet toxikologiska uppgifter.

| (7) | Enligt artikel 6 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1332/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelsenzymer (7) får ett livsmedelsenzym införas i unionsförteckningen endast om det, med utgångspunkt från tillgängliga vetenskapliga rön, inte utgör en hälsorisk för konsumenten när det används i den mängd som föreslås. Kvaliteten på den riskbedömning som baseras på kommitténs och myndighetens riktlinjer blir inte lidande om man kräver färre uppgifter för riskbedömning av livsmedelsenzymer som framställts av ätliga delar av icke genetiskt modifierade djur och växter samt av mikroorganismer med QPS-status. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 6 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1332/2008 av den 16 december 2008 om livsmedelsenzymer (7) får ett livsmedelsenzym införas i unionsförteckningen endast om det, med utgångspunkt från tillgängliga vetenskapliga rön, inte utgör en hälsorisk för konsumenten när det används i den mängd som föreslås. Kvaliteten på den riskbedömning som baseras på kommitténs och myndighetens riktlinjer blir inte lidande om man kräver färre uppgifter för riskbedömning av livsmedelsenzymer som framställts av ätliga delar av icke genetiskt modifierade djur och växter samt av mikroorganismer med QPS-status.

| (8) | När det gäller möjligheten att inbegripa flera specifika livsmedelsenzymer i en och samma ansökan har myndigheten i sina riktlinjer om de uppgifter som krävs för bedömning av ansökningar för livsmedelsenzymer redan påpekat att vissa specifika livsmedelsenzymer som har samma katalytiska aktivitet och som har tillverkats av samma mikroorganismstam och genom praktiskt taget samma tillverkningsprocess får ingå i en och samma ansökan, även om varje enskilt livsmedelsenzym i princip måste bedömas. |
| --- | --- |

(8)

När det gäller möjligheten att inbegripa flera specifika livsmedelsenzymer i en och samma ansökan har myndigheten i sina riktlinjer om de uppgifter som krävs för bedömning av ansökningar för livsmedelsenzymer redan påpekat att vissa specifika livsmedelsenzymer som har samma katalytiska aktivitet och som har tillverkats av samma mikroorganismstam och genom praktiskt taget samma tillverkningsprocess får ingå i en och samma ansökan, även om varje enskilt livsmedelsenzym i princip måste bedömas.

| (9) | Livsmedelsenzymer som framställts av ätliga delar av växter eller djur och som har samma katalytiska aktivitet och är tillverkade av samma ursprungsmaterial (t.ex. på artnivå) och genom praktiskt taget samma tillverkningsprocess bör få ingå i en och samma ansökan. |
| --- | --- |

(9)

Livsmedelsenzymer som framställts av ätliga delar av växter eller djur och som har samma katalytiska aktivitet och är tillverkade av samma ursprungsmaterial (t.ex. på artnivå) och genom praktiskt taget samma tillverkningsprocess bör få ingå i en och samma ansökan.

| (10) | Livsmedelsenzymer som framställts av mikroorganismer med QPS-status eller av mikroorganismer som har använts vid tillverkningen av livsmedelsenzymer som har utvärderats och godkänts av de behöriga myndigheterna i Frankrike eller Danmark i enlighet med kommitténs riktlinjer från 1992 bör på samma villkor få ingå i en och samma ansökan. |
| --- | --- |

(10)

Livsmedelsenzymer som framställts av mikroorganismer med QPS-status eller av mikroorganismer som har använts vid tillverkningen av livsmedelsenzymer som har utvärderats och godkänts av de behöriga myndigheterna i Frankrike eller Danmark i enlighet med kommitténs riktlinjer från 1992 bör på samma villkor få ingå i en och samma ansökan.

| (11) | Enligt artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1331/2008 får myndigheten i vederbörligen motiverade fall begära kompletterande upplysningar under riskbedömningen. |
| --- | --- |

(11)

Enligt artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1331/2008 får myndigheten i vederbörligen motiverade fall begära kompletterande upplysningar under riskbedömningen.

| (12) | Upprättandet av unionsförteckningen över livsmedelsenzymer bör ske så smidigt att den inte stör den nuvarande marknaden för livsmedelsenzymer. Undantaget från att lämna toxikologiska uppgifter och möjligheten att samordna dokumentationen för flera livsmedelsenzymer kommer att minska bördan för sökande och i synnerhet för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(12)

Upprättandet av unionsförteckningen över livsmedelsenzymer bör ske så smidigt att den inte stör den nuvarande marknaden för livsmedelsenzymer. Undantaget från att lämna toxikologiska uppgifter och möjligheten att samordna dokumentationen för flera livsmedelsenzymer kommer att minska bördan för sökande och i synnerhet för små och medelstora företag.

| (13) | Undantaget från att lämna toxikologiska uppgifter och möjligheten att samordna dokumentationen för fler livsmedelsenzymer bör inte gälla livsmedelsenzymer som har tillverkats av genetiskt modifierade växter eller djur enligt definitionen i artikel 2.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (8) eller livsmedelsenzymer som har tillverkats av eller med genetiskt modifierade mikroorganismer enligt definitionen i artikel 2 b i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/41/EG av den 6 maj 2009 om innesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer (9). När det gäller livsmedelsenzymer som framställts av genetiskt modifierade mikroorganismer med de tekniker som anges i del A punkt 4 i bilaga II till direktiv 2009/41/EG, bör undantaget från att lämna toxikologiska uppgifter tillämpas om mikroorganismernas moderstammar har QPS-status (10). |
| --- | --- |

(13)

Undantaget från att lämna toxikologiska uppgifter och möjligheten att samordna dokumentationen för fler livsmedelsenzymer bör inte gälla livsmedelsenzymer som har tillverkats av genetiskt modifierade växter eller djur enligt definitionen i artikel 2.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (8) eller livsmedelsenzymer som har tillverkats av eller med genetiskt modifierade mikroorganismer enligt definitionen i artikel 2 b i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/41/EG av den 6 maj 2009 om innesluten användning av genetiskt modifierade mikroorganismer (9). När det gäller livsmedelsenzymer som framställts av genetiskt modifierade mikroorganismer med de tekniker som anges i del A punkt 4 i bilaga II till direktiv 2009/41/EG, bör undantaget från att lämna toxikologiska uppgifter tillämpas om mikroorganismernas moderstammar har QPS-status (10).

| (14) | Förordning (EU) nr 234/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Förordning (EU) nr 234/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (15) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 234/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1) | Följande artikel ska införas som artikel 1a:
  ”Artikel 1a
  Definitioner
  I denna förordning avses med
  a)   QPS-status: den säkerhetsstatus myndigheten tilldelat utvalda grupper av mikroorganismer på grundval av en bedömning som visat att det inte finns några hälsorisker.
  b)   kommitténs riktlinjer från 1992: riktlinjerna för framläggande av uppgifter om livsmedelsenzymer i vetenskapliga livsmedelskommitténs yttrande av den 11 april 1991 (11). |
| --- | --- |

1)

Följande artikel ska införas som artikel 1a:

”Artikel 1a

Definitioner

I denna förordning avses med

a)   QPS-status: den säkerhetsstatus myndigheten tilldelat utvalda grupper av mikroorganismer på grundval av en bedömning som visat att det inte finns några hälsorisker.

b)   kommitténs riktlinjer från 1992: riktlinjerna för framläggande av uppgifter om livsmedelsenzymer i vetenskapliga livsmedelskommitténs yttrande av den 11 april 1991 (11).

| 2) | I artikel 8 ska följande punkter läggas till som punkterna 3, 4, 5 och 6:
  ”3.   Genom undantag från punkt 1 l behöver den dokumentation som lämnas in till stöd för en ansökan om säkerhetsbedömning av ett livsmedelsenzym inte innehålla toxikologiska uppgifter om livsmedelsenzymet i fråga framställs av






  a) | ätliga delar av växter eller djur som är avsedda att eller rimligen kan förväntas att konsumeras av människor, eller av |
| --- | --- | --- |

2)

I artikel 8 ska följande punkter läggas till som punkterna 3, 4, 5 och 6:

”3.   Genom undantag från punkt 1 l behöver den dokumentation som lämnas in till stöd för en ansökan om säkerhetsbedömning av ett livsmedelsenzym inte innehålla toxikologiska uppgifter om livsmedelsenzymet i fråga framställs av

a)

ätliga delar av växter eller djur som är avsedda att eller rimligen kan förväntas att konsumeras av människor, eller av

| b) | mikroorganismer med QPS-status. |
| --- | --- |

b)

mikroorganismer med QPS-status.

4.   Punkt 3 ska inte tillämpas om de berörda växterna eller djuren är genetiskt modifierade organismer enligt definitionen i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1829/2003 eller om mikroorganismen i fråga är en genetiskt modifierad mikroorganism enligt definitionen i artikel 2 b i direktiv 2009/41/EG (12). Punkt 3 b ska dock tillämpas på mikroorganismer som genmodifierats med de tekniker/metoder som förtecknas i del A punkt 4 i bilaga II till direktiv 2009/41/EG.

5.   Livsmedelsenzymer får ingå i en och samma ansökan under förutsättning att de har samma katalytiska aktivitet, är tillverkade av samma ursprungsmaterial (t.ex. på artnivå) och genom praktiskt taget samma tillverkningsprocess samt att de har framställts av

| a) | ätliga delar av växter eller djur som är avsedda att eller rimligen kan förväntas att konsumeras av människor, eller av |
| --- | --- |

a)

ätliga delar av växter eller djur som är avsedda att eller rimligen kan förväntas att konsumeras av människor, eller av

| b) | mikroorganismer med QPS-status, eller av |
| --- | --- |

b)

mikroorganismer med QPS-status, eller av

| c) | mikroorganismer som har använts i tillverkningen av livsmedelsenzymer som har utvärderats och godkänts av de behöriga myndigheterna i Frankrike eller Danmark i enlighet med kommitténs riktlinjer från 1992. |
| --- | --- |

c)

mikroorganismer som har använts i tillverkningen av livsmedelsenzymer som har utvärderats och godkänts av de behöriga myndigheterna i Frankrike eller Danmark i enlighet med kommitténs riktlinjer från 1992.

6.   Punkt 5 ska inte tillämpas om de berörda växterna eller djuren är genetiskt modifierade organismer enligt definitionen i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1829/2003 eller om mikroorganismen i fråga är en genetiskt modifierad mikroorganism enligt definitionen i artikel 2 b i direktiv 2009/41/EG.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juni 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT 354, 31.12.2008, s. 1.

1

(2)  EUT L 64, 11.3.2011, s. 15.

2

(3)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_27.pdf

3

(4)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports_en.html

4

(5)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1305.htm

5

(6)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/587.pdf

6

(7)  EUT L 354, 31.12.2008, s. 7.

7

(8)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1

8

(9)  EUT L 125, 21.5.2009, s. 75.

9

(10)  Se s. 13 i http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/doc/587.pdf.

10

(11)  http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/reports/scf_reports_27.pdf”

11

(12)  EUT L 125, 21.5.2009, s. 75.”

12

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/24

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 563/2012

av den 27 juni 2012

om ändring av bilaga VII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 vad gäller förteckningen över EU:s referenslaboratorier

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (1), särskilt artikel 32.5, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 882/2004 fastställs de allmänna uppgifterna och skyldigheterna för samt kraven på Europeiska unionens referenslaboratorier för foder och livsmedel samt för djurhälsa och levande djur. EU:s referenslaboratorier för foder och livsmedel förtecknas i del I i bilaga VII till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 882/2004 fastställs de allmänna uppgifterna och skyldigheterna för samt kraven på Europeiska unionens referenslaboratorier för foder och livsmedel samt för djurhälsa och levande djur. EU:s referenslaboratorier för foder och livsmedel förtecknas i del I i bilaga VII till den förordningen.

| (2) | I rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav och om upphävande av direktiv 85/358/EEG och 86/469/EEG samt beslut 89/187/EEG och 91/664/EEG (2) fastställs kontrollåtgärder för de ämnen och de grupper av restsubstanser som anges i bilaga I till det direktivet. |
| --- | --- |

(2)

I rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav och om upphävande av direktiv 85/358/EEG och 86/469/EEG samt beslut 89/187/EEG och 91/664/EEG (2) fastställs kontrollåtgärder för de ämnen och de grupper av restsubstanser som anges i bilaga I till det direktivet.

| (3) | Till följd av en omorganisation av laboratorieverksamheten i Nederländerna har RIKILT – Institute of Food Safety övertagit alla funktioner, inklusive infrastruktur och personal, från Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM), som för närvarande anges som EU:s referenslaboratorium för restsubstanser av veterinärmedicinska läkemedel och främmande ämnen i livsmedel av animaliskt ursprung för de restsubstanser som förtecknas i grupp A 1, 2, 3, 4, grupp B 2 d och grupp B 3 d i bilaga I till direktiv 96/23/EG. RIVM:s uppgifter utfördes av RIKILT enligt ett ramavtal som löpte ut den 31 december 2011. |
| --- | --- |

(3)

Till följd av en omorganisation av laboratorieverksamheten i Nederländerna har RIKILT – Institute of Food Safety övertagit alla funktioner, inklusive infrastruktur och personal, från Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu (RIVM), som för närvarande anges som EU:s referenslaboratorium för restsubstanser av veterinärmedicinska läkemedel och främmande ämnen i livsmedel av animaliskt ursprung för de restsubstanser som förtecknas i grupp A 1, 2, 3, 4, grupp B 2 d och grupp B 3 d i bilaga I till direktiv 96/23/EG. RIVM:s uppgifter utfördes av RIKILT enligt ett ramavtal som löpte ut den 31 december 2011.

| (4) | Eftersom avtalet med RIVM var på väg att löpa ut inleddes en ansökningsomgång för att välja ut ett EU-referenslaboratorium som ersättning för RIVM. RIKILT – Institute of Food Safety valdes ut eftersom det uppfyllde de erforderliga kriterierna, och det bör därför utses till referenslaboratorium. |
| --- | --- |

(4)

Eftersom avtalet med RIVM var på väg att löpa ut inleddes en ansökningsomgång för att välja ut ett EU-referenslaboratorium som ersättning för RIVM. RIKILT – Institute of Food Safety valdes ut eftersom det uppfyllde de erforderliga kriterierna, och det bör därför utses till referenslaboratorium.

| (5) | På grund av den betydelse ämnena i grupp A 1–4 i bilaga I till direktiv 96/23/EG har och eftersom RIKILT – Institute of Food Safety valdes ut därför att det uppfyller de erforderliga kriterierna, bör det utses till behörigt EU-referenslaboratorium för restsubstanser av veterinärmedicinska läkemedel och främmande ämnen i livsmedel av animaliskt ursprung för de restsubstanser som förtecknas i grupp A 1, 2, 3, 4, grupp B 2 d och grupp B 3 d i bilaga I till direktiv 96/23/EG, med verkan från och med den 1 januari 2012. Denna förordning bör gälla retroaktivt från och med den 1 januari 2012. |
| --- | --- |

(5)

På grund av den betydelse ämnena i grupp A 1–4 i bilaga I till direktiv 96/23/EG har och eftersom RIKILT – Institute of Food Safety valdes ut därför att det uppfyller de erforderliga kriterierna, bör det utses till behörigt EU-referenslaboratorium för restsubstanser av veterinärmedicinska läkemedel och främmande ämnen i livsmedel av animaliskt ursprung för de restsubstanser som förtecknas i grupp A 1, 2, 3, 4, grupp B 2 d och grupp B 3 d i bilaga I till direktiv 96/23/EG, med verkan från och med den 1 januari 2012. Denna förordning bör gälla retroaktivt från och med den 1 januari 2012.

| (6) | Del I i bilaga VII till förordning (EG) nr 882/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Del I i bilaga VII till förordning (EG) nr 882/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I del I i bilaga VII till förordning (EG) nr 882/2004 ska punkt 12 a ersättas med följande:

| ”a) | För de restsubstanser som förtecknas i grupp A 1, 2, 3, 4, grupp B 2 d och grupp B 3 d i bilaga I till direktiv 96/23/EG
  RIKILT – Institute for Food Safety, part of Wageningen UR
  Wageningen
  Nederländerna”. |
| --- | --- |

”a)

För de restsubstanser som förtecknas i grupp A 1, 2, 3, 4, grupp B 2 d och grupp B 3 d i bilaga I till direktiv 96/23/EG

RIKILT – Institute for Food Safety, part of Wageningen UR

Wageningen

Nederländerna”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juni 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  EGT L 125, 23.5.1996, s. 10.

2

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/26

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 564/2012

av den 27 juni 2012

om fastställande av budgettak för 2012 för vissa system för direktstöd som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 73/2009

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006, (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning nr 1782/2003 (1), särskilt artiklarna 51.2 första stycket, 69.3 första stycket, 123.1 första stycket, 128.2 andra stycket och 131.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | För de medlemsstater som under 2012 genomför det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i avdelning III i förordning (EG) nr 73/2009 bör budgettaken för vart och ett av de stöd som avses i artiklarna 52, 53 och 54 i den förordningen fastställas för 2012. |
| --- | --- |

(1)

För de medlemsstater som under 2012 genomför det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i avdelning III i förordning (EG) nr 73/2009 bör budgettaken för vart och ett av de stöd som avses i artiklarna 52, 53 och 54 i den förordningen fastställas för 2012.

| (2) | För de medlemsstater som under 2012 utnyttjar de möjligheter som föreskrivs i artiklarna 69.1 och 131.1 i förordning (EG) nr 73/2009 bör budgettaken för det särskilda stöd som avses i avdelning II kapitel 5 i förordning (EG) nr 73/2009 fastställas för 2012. |
| --- | --- |

(2)

För de medlemsstater som under 2012 utnyttjar de möjligheter som föreskrivs i artiklarna 69.1 och 131.1 i förordning (EG) nr 73/2009 bör budgettaken för det särskilda stöd som avses i avdelning II kapitel 5 i förordning (EG) nr 73/2009 fastställas för 2012.

| (3) | Genom artikel 69.4 i förordning (EG) nr 73/2009 begränsas de resurser som kan användas för kopplade stöd enligt artikel 68.1 a i–iv och artikel 68.1 b och e till 3,5 % av det nationella tak som avses i artikel 40 i samma förordning. Av tydlighetsskäl bör kommissionen offentliggöra de tak som följer av de belopp som medlemsstaterna anmält för de berörda åtgärderna. |
| --- | --- |

(3)

Genom artikel 69.4 i förordning (EG) nr 73/2009 begränsas de resurser som kan användas för kopplade stöd enligt artikel 68.1 a i–iv och artikel 68.1 b och e till 3,5 % av det nationella tak som avses i artikel 40 i samma förordning. Av tydlighetsskäl bör kommissionen offentliggöra de tak som följer av de belopp som medlemsstaterna anmält för de berörda åtgärderna.

| (4) | I enlighet med artikel 69.6 a i förordning (EG) nr 73/2009 har de belopp som beräknats enligt artikel 69.7 i den förordningen fastställts i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 1120/2009 av den 29 oktober 2009 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i avdelning III i rådets förordning (EG) nr 73/2009 (2). Av tydlighetsskäl bör kommissionen offentliggöra de belopp som medlemsstaterna anmält och som de har för avsikt att använda i enlighet med artikel 69.6 a i förordning (EG) nr 73/2009. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 69.6 a i förordning (EG) nr 73/2009 har de belopp som beräknats enligt artikel 69.7 i den förordningen fastställts i bilaga III till kommissionens förordning (EG) nr 1120/2009 av den 29 oktober 2009 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i avdelning III i rådets förordning (EG) nr 73/2009 (2). Av tydlighetsskäl bör kommissionen offentliggöra de belopp som medlemsstaterna anmält och som de har för avsikt att använda i enlighet med artikel 69.6 a i förordning (EG) nr 73/2009.

| (5) | Av tydlighetsskäl är det lämpligt att offentliggöra de budgettak för systemet med samlat gårdsstöd som kommer att gälla 2012, efter det att de tak som fastställts för stöd enligt artiklarna 52, 53, 54 och 68 i förordning (EG) nr 73/2009 dragits av från taken i bilaga VIII till samma förordning. Det belopp som ska dras av från nämnda bilaga VIII för att finansiera det särskilda stöd som föreskrivs i artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009 motsvarar skillnaden mellan det totala belopp för det särskilda stödet som anmälts av medlemsstaterna och de belopp som anmälts för finansiering av det särskilda stödet i enlighet med artikel 69.6 a i samma förordning. Om en medlemsstat som genomför systemet med samlat gårdsstöd beslutar att bevilja det stöd som avses i artikel 68.1 c måste det belopp som anmäls till kommissionen räknas med i taket för systemet med samlat gårdsstöd, eftersom detta stöd utgör en ökning av enhetsvärdet för jordbrukarens stödrättigheter och/eller antalet stödrättigheter. |
| --- | --- |

(5)

Av tydlighetsskäl är det lämpligt att offentliggöra de budgettak för systemet med samlat gårdsstöd som kommer att gälla 2012, efter det att de tak som fastställts för stöd enligt artiklarna 52, 53, 54 och 68 i förordning (EG) nr 73/2009 dragits av från taken i bilaga VIII till samma förordning. Det belopp som ska dras av från nämnda bilaga VIII för att finansiera det särskilda stöd som föreskrivs i artikel 68 i förordning (EG) nr 73/2009 motsvarar skillnaden mellan det totala belopp för det särskilda stödet som anmälts av medlemsstaterna och de belopp som anmälts för finansiering av det särskilda stödet i enlighet med artikel 69.6 a i samma förordning. Om en medlemsstat som genomför systemet med samlat gårdsstöd beslutar att bevilja det stöd som avses i artikel 68.1 c måste det belopp som anmäls till kommissionen räknas med i taket för systemet med samlat gårdsstöd, eftersom detta stöd utgör en ökning av enhetsvärdet för jordbrukarens stödrättigheter och/eller antalet stödrättigheter.

| (6) | För de medlemsstater som under 2012 genomför systemet för enhetlig arealersättning enligt avdelning V kapitel 2 i förordning (EG) nr 73/2009 bör de årliga finansieringsramarna fastställas i enlighet med artikel 123.1 i den förordningen. |
| --- | --- |

(6)

För de medlemsstater som under 2012 genomför systemet för enhetlig arealersättning enligt avdelning V kapitel 2 i förordning (EG) nr 73/2009 bör de årliga finansieringsramarna fastställas i enlighet med artikel 123.1 i den förordningen.

| (7) | Av tydlighetsskäl är det lämpligt att offentliggöra de maximala belopp som är tillgängliga för de medlemsstater som inom systemet för enhetlig arealersättning beviljar separat sockerstöd under 2012 i enlighet med artikel 126 i förordning (EG) nr 73/2009, och som fastställts på grundval av meddelanden från dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(7)

Av tydlighetsskäl är det lämpligt att offentliggöra de maximala belopp som är tillgängliga för de medlemsstater som inom systemet för enhetlig arealersättning beviljar separat sockerstöd under 2012 i enlighet med artikel 126 i förordning (EG) nr 73/2009, och som fastställts på grundval av meddelanden från dessa medlemsstater.

| (8) | Av tydlighetsskäl är det också lämpligt att offentliggöra de maximala belopp som är tillgängliga för de medlemsstater som inom systemet för enhetlig arealersättning beviljar separat frukt- och grönsaksstöd under 2012 i enlighet med artikel 127 i förordning (EG) nr 73/2009, och som fastställts på grundval av meddelanden från dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(8)

Av tydlighetsskäl är det också lämpligt att offentliggöra de maximala belopp som är tillgängliga för de medlemsstater som inom systemet för enhetlig arealersättning beviljar separat frukt- och grönsaksstöd under 2012 i enlighet med artikel 127 i förordning (EG) nr 73/2009, och som fastställts på grundval av meddelanden från dessa medlemsstater.

| (9) | För de medlemsstater som tillämpar systemet för enhetlig arealersättning bör 2012 års budgettak som gäller för övergångsstöd för frukt och grönsaker under 2012 i enlighet med artikel 128.2 i förordning (EG) nr 73/2009 offentliggöras, på grundval av meddelanden från dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(9)

För de medlemsstater som tillämpar systemet för enhetlig arealersättning bör 2012 års budgettak som gäller för övergångsstöd för frukt och grönsaker under 2012 i enlighet med artikel 128.2 i förordning (EG) nr 73/2009 offentliggöras, på grundval av meddelanden från dessa medlemsstater.

| (10) | Av tydlighetsskäl är det lämpligt att offentliggöra de maximala belopp som är tillgängliga för de medlemsstater som inom systemet för enhetlig arealersättning beviljar separat stöd för bär under 2012 i enlighet med artikel 129 i förordning (EG) nr 73/2009, och som fastställts på grundval av meddelanden från dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(10)

Av tydlighetsskäl är det lämpligt att offentliggöra de maximala belopp som är tillgängliga för de medlemsstater som inom systemet för enhetlig arealersättning beviljar separat stöd för bär under 2012 i enlighet med artikel 129 i förordning (EG) nr 73/2009, och som fastställts på grundval av meddelanden från dessa medlemsstater.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för direktstöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De budgettak som avses i artikel 51.2 i förordning (EG) nr 73/2009 ska för 2012 vara de som fastställs i bilaga I till den här förordningen.

2.   De budgettak som avses i artiklarna 69.3 och 131.4 i förordning (EG) nr 73/2009 ska för 2012 vara de som fastställs i bilaga II till den här förordningen.

3.   Budgettaken för det stöd som föreskrivs i artiklarna 68.1 a i–iv och 68.1 b och e i förordning (EG) nr 73/2009 ska för 2012 vara de som fastställs i bilaga III till den här förordningen.

4.   De belopp som medlemsstaterna i enlighet med artikel 69.6 a i förordning (EG) nr 73/2009 kan använda för att täcka särskilt stöd enligt artikel 68.1 i samma förordning ska vara de som fastställs i bilaga IV till den här förordningen.

5.   Budgettaken för systemet med samlat gårdsstöd enligt avdelning III i förordning (EG) nr 73/2009 ska för 2012 vara de som fastställs i bilaga V till den här förordningen.

6.   De årliga finansieringsramar som avses i artikel 123.1 i förordning (EG) nr 73/2009 ska för 2012 vara de som fastställs i bilaga VI till den här förordningen.

7.   De maximala belopp som under 2012 är tillgängliga för Tjeckien, Ungern, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien och Slovakien för beviljande av separat sockerstöd enligt artikel 126 i förordning (EG) nr 73/2009 ska vara de som fastställs i bilaga VII till den här förordningen.

8.   De maximala belopp som under 2012 är tillgängliga för Tjeckien, Ungern, Polen och Slovakien för beviljande av separat frukt- och grönsaksstöd enligt artikel 127 i förordning (EG) nr 73/2009 ska vara de som fastställs i bilaga VIII till den här förordningen.

9.   De budgettak som avses i artikel 128.2 andra stycket i förordning (EG) nr 73/2009 ska för 2012 vara de som fastställs i bilaga IX till den här förordningen.

10.   De maximala belopp som under 2012 är tillgängliga för Bulgarien, Ungern och Polen för beviljande av separat stöd för bär enligt artikel 129 i förordning (EG) nr 73/2009 ska vara de som fastställs i bilaga X till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juni 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 30, 31.1.2009, s. 16.

1

(2)  EUT L 316, 2.12.2009, s. 1.

2

---

BILAGA I

BUDGETTAK FÖR DIREKTSTÖD SOM SKA BEVILJAS I ENLIGHET MED ARTIKLARNA 52, 53 OCH 54 I FÖRORDNNG (EG) nr 73/2009

Kalenderåret 2012

| (tusental euro) |
| --- |
| | BE | DK | ES | FR | IT | AT | PT | SI | FI | SE |
| Får- och getbidrag | | | | | | | 21 892 | | 600 | |
| Får- och getbidrag, tillägg | | | | | | | 7 184 | | 200 | |
| Bidrag för am- och dikor | 77 565 | | 261 153 | 525 622 | | 70 578 | 78 695 | | | |
| Tilläggsbidrag för am- och dikor | 19 389 | | 26 000 | | | 99 | 9 462 | | | |
| Frukt och grönsaker, andra än tomater – artikel 54.2 | | | | 33 025 | 850 | | | | | |

(tusental euro)

BE

DK

ES

FR

IT

AT

PT

SI

FI

SE

Får- och getbidrag

21 892

600

Får- och getbidrag, tillägg

7 184

200

Bidrag för am- och dikor

77 565

261 153

525 622

70 578

78 695

Tilläggsbidrag för am- och dikor

19 389

26 000

99

9 462

Frukt och grönsaker, andra än tomater – artikel 54.2

33 025

850

---

BILAGA II

BUDGETTAK FÖR DET SÄRSKILDA STÖDET ENLIGT ARTIKEL 68.1 I FÖRORDNING (EG) nr 73/2009

Kalenderåret 2012

| Medlemsstat | (i tusen euro) |
| --- | --- |
| Belgien | 8 600 |
| Bulgarien | 28 500 |
| Tjeckien | 31 826 |
| Danmark | 36 325 |
| Estland | 1 253 |
| Irland | 25 000 |
| Grekland | 108 000 |
| Spanien | 248 065 |
| Frankrike | 466 600 |
| Italien | 321 950 |
| Lettland | 5 130 |
| Litauen | 13 304 |
| Ungern | 130 898 |
| Nederländerna | 37 900 |
| Österrike | 13 900 |
| Polen | 106 558 |
| Portugal | 34 111 |
| Rumänien | 37 545 |
| Slovenien | 13 154 |
| Slovakien | 12 000 |
| Finland | 52 483 |
| Sverige | 3 469 |
| Förenade kungariket | 29 800 |
| Belopp som anmälts av medlemsstaterna för beviljande av stödet enligt artikel 68.1 c och som omfattas av taket för systemet med samlat gårdsstöd.
  Grekland: 30 000 000 euro
  Slovenien: 5 400 000 euro |

Medlemsstat

(i tusen euro)

Belgien

8 600

Bulgarien

28 500

Tjeckien

31 826

Danmark

36 325

Estland

1 253

Irland

25 000

Grekland

108 000

Spanien

248 065

Frankrike

466 600

Italien

321 950

Lettland

5 130

Litauen

13 304

Ungern

130 898

Nederländerna

37 900

Österrike

13 900

Polen

106 558

Portugal

34 111

Rumänien

37 545

Slovenien

13 154

Slovakien

12 000

Finland

52 483

Sverige

3 469

Förenade kungariket

29 800

Belopp som anmälts av medlemsstaterna för beviljande av stödet enligt artikel 68.1 c och som omfattas av taket för systemet med samlat gårdsstöd.

Grekland: 30 000 000 euro

Slovenien: 5 400 000 euro

---

BILAGA III

BUDGETTAK FÖR DET STÖD SOM FÖRESKRIVS I ARTIKEL 68.1 a i–iv OCH I ARTIKEL 68.1 b OCH e I FÖRORDNING (EG) nr 73/2009

Kalenderåret 2012

| Medlemsstat | (i tusen euro) |
| --- | --- |
| Belgien | 4 461 |
| Bulgarien | 28 500 |
| Tjeckien | 31 826 |
| Danmark | 18 285 |
| Estland | 1 253 |
| Irland | 25 000 |
| Grekland | 78 000 |
| Spanien | 184 965 |
| Frankrike | 297 600 |
| Italien | 152 950 |
| Lettland | 5 130 |
| Litauen | 13 304 |
| Ungern | 46 164 |
| Nederländerna | 30 100 |
| Österrike | 13 900 |
| Polen | 106 558 |
| Portugal | 21 210 |
| Rumänien | 37 545 |
| Slovenien | 7 754 |
| Slovakien | 12 000 |
| Finland | 52 483 |
| Sverige | 3 469 |
| Förenade kungariket | 29 800 |

Medlemsstat

(i tusen euro)

Belgien

4 461

Bulgarien

28 500

Tjeckien

31 826

Danmark

18 285

Estland

1 253

Irland

25 000

Grekland

78 000

Spanien

184 965

Frankrike

297 600

Italien

152 950

Lettland

5 130

Litauen

13 304

Ungern

46 164

Nederländerna

30 100

Österrike

13 900

Polen

106 558

Portugal

21 210

Rumänien

37 545

Slovenien

7 754

Slovakien

12 000

Finland

52 483

Sverige

3 469

Förenade kungariket

29 800

---

BILAGA IV

BELOPP SOM SKA ANVÄNDAS AV MEDLEMSSTATERNA I ENLIGHET MED ARTIKEL 69.6 a I FÖRORDNING (EG) nr 73/2009 FÖR ATT TÄCKA DET SÄRSKILDA STÖD SOM FÖRESKRIVS I ARTIKEL 68.1 I DEN FÖRORDNINGEN

Kalenderåret 2012

| Medlemsstat | (i tusen euro) |
| --- | --- |
| Belgien | 8 600 |
| Danmark | 23 250 |
| Irland | 23 900 |
| Grekland | 70 000 |
| Spanien | 144 400 |
| Frankrike | 84 000 |
| Italien | 144 900 |
| Nederländerna | 31 700 |
| Österrike | 11 900 |
| Portugal | 21 700 |
| Slovenien | 5 400 |
| Finland | 6 190 |

Medlemsstat

(i tusen euro)

Belgien

8 600

Danmark

23 250

Irland

23 900

Grekland

70 000

Spanien

144 400

Frankrike

84 000

Italien

144 900

Nederländerna

31 700

Österrike

11 900

Portugal

21 700

Slovenien

5 400

Finland

6 190

---

BILAGA V

BUDGETTAK FÖR SYSTEMET MED SAMLAT GÅRDSSTÖD

Kalenderåret 2012

| Medlemsstat | (i tusen euro) |
| --- | --- |
| Belgien | 517 901 |
| Danmark | 1 035 927 |
| Tyskland | 5 852 938 |
| Irland | 1 339 769 |
| Grekland | 2 225 227 |
| Spanien | 4 913 824 |
| Frankrike | 7 586 247 |
| Italien | 4 202 085 |
| Luxemburg | 37 671 |
| Malta | 5 137 |
| Nederländerna | 891 551 |
| Österrike | 679 111 |
| Portugal | 476 907 |
| Slovenien | 129 221 |
| Finland | 523 455 |
| Sverige | 767 437 |
| Förenade kungariket | 3 958 242 |

Medlemsstat

(i tusen euro)

Belgien

517 901

Danmark

1 035 927

Tyskland

5 852 938

Irland

1 339 769

Grekland

2 225 227

Spanien

4 913 824

Frankrike

7 586 247

Italien

4 202 085

Luxemburg

37 671

Malta

5 137

Nederländerna

891 551

Österrike

679 111

Portugal

476 907

Slovenien

129 221

Finland

523 455

Sverige

767 437

Förenade kungariket

3 958 242

---

BILAGA VI

ÅRLIGA FINANSIERINGSRAMAR FÖR SYSTEMET FÖR ENHETLIG AREALERSÄTTNING

Kalenderåret 2012

| Medlemsstat | (i tusen euro) |
| --- | --- |
| Bulgarien | 472 216 |
| Tjeckien | 755 659 |
| Estland | 90 789 |
| Cypern | 45 787 |
| Lettland | 125 540 |
| Litauen | 323 394 |
| Ungern | 1 033 364 |
| Polen | 2 504 542 |
| Rumänien | 1 043 001 |
| Slovakien | 328 485 |

Medlemsstat

(i tusen euro)

Bulgarien

472 216

Tjeckien

755 659

Estland

90 789

Cypern

45 787

Lettland

125 540

Litauen

323 394

Ungern

1 033 364

Polen

2 504 542

Rumänien

1 043 001

Slovakien

328 485

---

BILAGA VII

MAXIMALA BELOPP SOM ÄR TILLGÄNGLIGA FÖR MEDLEMSSTATERNA FÖR BEVILJANDE AV SEPARAT SOCKERSTÖD ENLIGT ARTIKEL 126 I FÖRORDNING (EG) nr 73/2009

Kalenderåret 2012

| Medlemsstat | (i tusen euro) |
| --- | --- |
| Tjeckien | 44 245 |
| Lettland | 3 308 |
| Litauen | 10 260 |
| Ungern | 41 010 |
| Polen | 159 392 |
| Rumänien | 6 062 |
| Slovakien | 19 289 |

Medlemsstat

(i tusen euro)

Tjeckien

44 245

Lettland

3 308

Litauen

10 260

Ungern

41 010

Polen

159 392

Rumänien

6 062

Slovakien

19 289

---

BILAGA VIII

MAXIMALA BELOPP SOM ÄR TILLGÄNGLIGA FÖR MEDLEMSSTATERNA FÖR BEVILJANDE AV SEPARAT FRUKT- OCH GRÖNSAKSSTÖD ENLIGT ARTIKEL 127 I FÖRORDNING (EG) nr 73/2009

Kalenderåret 2012

| Medlemsstat | (i tusen euro) |
| --- | --- |
| Tjeckien | 414 |
| Ungern | 4 756 |
| Polen | 6 715 |
| Slovakien | 690 |

Medlemsstat

(i tusen euro)

Tjeckien

414

Ungern

4 756

Polen

6 715

Slovakien

690

---

BILAGA IX

BUDGETTAK FÖR ÖVERGÅNGSSTÖDEN FÖR FRUKT OCH GRÖNSAKER ENLIGT ARTIKEL 128 I FÖRORDNING (EG) nr 73/2009

Kalenderåret 2012

| (i tusen euro) |
| --- |
| Medlemsstat | Cypern |
| Frukt och grönsaker, andra än tomater – artikel 128.2 | 3 359 |

(i tusen euro)

Medlemsstat

Cypern

Frukt och grönsaker, andra än tomater – artikel 128.2

3 359

---

BILAGA X

MAXIMALA BELOPP SOM ÄR TILLGÄNGLIGA FÖR MEDLEMSSTATERNA FÖR BEVILJANDE AV SEPARAT STÖD FÖR BÄR ENLIGT ARTIKEL 129 I FÖRORDNING (EG) nr 73/2009

Kalenderåret 2012

| Medlemsstat | (i tusen euro) |
| --- | --- |
| Bulgarien | 226 |
| Ungern | 391 |
| Polen | 11 040 |

Medlemsstat

(i tusen euro)

Bulgarien

226

Ungern

391

Polen

11 040

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/35

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 565/2012

av den 27 juni 2012

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juni 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | TR | 47,7 |
| ZZ | 47,7 |
| 0707 00 05 | TR | 95,4 |
| ZZ | 95,4 |
| 0709 93 10 | TR | 103,5 |
| ZZ | 103,5 |
| 0805 50 10 | AR | 75,4 |
| UY | 89,3 |
| ZA | 102,4 |
| ZZ | 89,0 |
| 0808 10 80 | AR | 123,6 |
| BR | 88,1 |
| CL | 108,8 |
| NZ | 134,3 |
| US | 121,2 |
| UY | 57,1 |
| ZA | 107,2 |
| ZZ | 105,8 |
| 0809 10 00 | TR | 200,9 |
| ZZ | 200,9 |
| 0809 29 00 | TR | 379,6 |
| ZZ | 379,6 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

TR

47,7

ZZ

47,7

0707 00 05

TR

95,4

ZZ

95,4

0709 93 10

TR

103,5

ZZ

103,5

0805 50 10

AR

75,4

UY

89,3

ZA

102,4

ZZ

89,0

0808 10 80

AR

123,6

BR

88,1

CL

108,8

NZ

134,3

US

121,2

UY

57,1

ZA

107,2

ZZ

105,8

0809 10 00

TR

200,9

ZZ

200,9

0809 29 00

TR

379,6

ZZ

379,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/37

---

RÅDETS BESLUT

av den 22 juni 2012

om utnämning av en tysk suppleant i Regionkommittén

(2012/342/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den tyska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 22 december 2009 och 18 januari 2010 antog rådet besluten 2009/1014/EU (1) och 2010/29/EU (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2010 till och med den 25 januari 2015. |
| --- | --- |

(1)

Den 22 december 2009 och 18 januari 2010 antog rådet besluten 2009/1014/EU (1) och 2010/29/EU (2) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden från och med den 26 januari 2010 till och med den 25 januari 2015.

| (2) | En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Manfred RICHTER har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för Manfred RICHTER har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till Regionkommittén utnämns härmed till suppleant för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2015,

| — | Barbara HACKENSCHMIDT, Mitglied des Landtags Brandenburg. |
| --- | --- |

—

Barbara HACKENSCHMIDT, Mitglied des Landtags Brandenburg.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 22 juni 2012.

På rådets vägnar

M. VESTAGER

Ordförande

---

(1)  EUT L 348, 29.12.2009, s. 22.

1

(2)  EUT L 12, 19.1.2010, s. 11.

2

---

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/38 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/38

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 juni 2012

om avslutande av antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa koncentrerade sojaproteinprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina

(2012/343/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   INLEDANDE

| (1) | Den 19 april 2011 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import av vissa koncentrerade sojaproteinprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 19 april 2011 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import av vissa koncentrerade sojaproteinprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet).

| (2) | Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 7 mars 2011 av Solae Europe SA (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som står för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av den sammanlagda tillverkningen i unionen av vissa koncentrerade sojaproteinprodukter (3). Klagomålet innehöll bevisning för dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 7 mars 2011 av Solae Europe SA (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som står för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av den sammanlagda tillverkningen i unionen av vissa koncentrerade sojaproteinprodukter (3). Klagomålet innehöll bevisning för dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

2.   PARTER SOM BERÖRS AV FÖRFARANDET

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt klaganden, den andra kända unionstillverkaren, de exporterande tillverkarna och företrädarna för de kinesiska myndigheterna samt de importörer, leverantörer och användare som man visste var berörda, och deras intresseorganisationer, om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt klaganden, den andra kända unionstillverkaren, de exporterande tillverkarna och företrädarna för de kinesiska myndigheterna samt de importörer, leverantörer och användare som man visste var berörda, och deras intresseorganisationer, om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (4) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta. |
| --- | --- |

(4)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.

| (5) | Alla muntliga och skriftliga synpunkter från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(5)

Alla muntliga och skriftliga synpunkter från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

| (6) | Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare och icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda, angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1225/2009. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare och icke-närstående importörer i unionen att ge sig till känna för kommissionen och, såsom det hade angetts i tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet beträffande den berörda produkten under perioden 1 januari 2010–31 december 2010 (nedan kallad undersökningsperioden, eller i tabeller UP). Samråd hölls även med de kinesiska myndigheterna om stickprovsförfarandet avseende exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom ett stort antal exporterande tillverkare och icke-närstående importörer i unionen föreföll vara berörda, angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1225/2009. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare och icke-närstående importörer i unionen att ge sig till känna för kommissionen och, såsom det hade angetts i tillkännagivandet om inledande, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet beträffande den berörda produkten under perioden 1 januari 2010–31 december 2010 (nedan kallad undersökningsperioden, eller i tabeller UP). Samråd hölls även med de kinesiska myndigheterna om stickprovsförfarandet avseende exporterande tillverkare.

2.1   STICKPROVSFÖRFARANDE AVSEENDE EXPORTERANDE TILLVERKARE

| (7) | Tjugo exporterande tillverkare lämnade de uppgifter som efterfrågats för stickprovsförfarandet och erbjöd sig att samarbeta inom de angivna tidsfristerna. Den försäljningsvolym i EU som dessa (grupper av) exporterande tillverkare uppgav motsvarade omkring 90 % av den berörda importen under undersökningsperioden. Samarbetsviljan ansågs därför vara hög. |
| --- | --- |

(7)

Tjugo exporterande tillverkare lämnade de uppgifter som efterfrågats för stickprovsförfarandet och erbjöd sig att samarbeta inom de angivna tidsfristerna. Den försäljningsvolym i EU som dessa (grupper av) exporterande tillverkare uppgav motsvarade omkring 90 % av den berörda importen under undersökningsperioden. Samarbetsviljan ansågs därför vara hög.

| (8) | Med hänsyn till det stora antalet (grupper av) exporterande tillverkare som uppgav sig vara samarbetsvilliga, beslutades det att ett stickprovsförfarande var nödvändigt när det gällde de exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(8)

Med hänsyn till det stora antalet (grupper av) exporterande tillverkare som uppgav sig vara samarbetsvilliga, beslutades det att ett stickprovsförfarande var nödvändigt när det gällde de exporterande tillverkarna.

| (9) | I enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod inledningsvis av två grupper av närstående företag, som representerade bland annat fem enskilda tillverkare och stod för 40–50 % av exportvolymen av den berörda produkten från Kina till EU under undersökningsperioden. Efter det att uppgifter mottagits om att dessa två grupper möjligen skulle behöva behandlas som en enda enhet vid införandet av en antidumpningstull (se skäl 41), utvidgades urvalet med en tredje grupp av exporterande tillverkare, vilket innebar att de utvalda tillverkarna stod för 45–60 % av den kinesiska importen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna och de kinesiska myndigheterna om det initiala urvalet och den senare utökningen av det. Två närstående exporterande tillverkare invände mot utökningen av urvalet och hävdade att om urvalet skulle utökas var de bättre kvalificerade att ingå i det som tredje grupp av exporterande tillverkare. Det bör understrykas att i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen bestod det föreslagna nya urvalet av de tre grupper av exporterande tillverkare som hade den största försäljningsvolymen av den berörda produkten i EU under undersökningsperioden. Dessutom hade de två närstående tillverkare som hävdade att de borde ingå som tredje grupp i urvalet en mycket liten försäljningsvolym av den berörda produkten i EU under undersökningsperioden, motsvarande mindre än 10 % av den utvalda tredje gruppens försäljningsvolym. Det bekräftades därför att det utökade urvalet blev mest representativt med de föreslagna tre grupperna. Inga ytterligare invändningar gjordes. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 17 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet bestod inledningsvis av två grupper av närstående företag, som representerade bland annat fem enskilda tillverkare och stod för 40–50 % av exportvolymen av den berörda produkten från Kina till EU under undersökningsperioden. Efter det att uppgifter mottagits om att dessa två grupper möjligen skulle behöva behandlas som en enda enhet vid införandet av en antidumpningstull (se skäl 41), utvidgades urvalet med en tredje grupp av exporterande tillverkare, vilket innebar att de utvalda tillverkarna stod för 45–60 % av den kinesiska importen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna och de kinesiska myndigheterna om det initiala urvalet och den senare utökningen av det. Två närstående exporterande tillverkare invände mot utökningen av urvalet och hävdade att om urvalet skulle utökas var de bättre kvalificerade att ingå i det som tredje grupp av exporterande tillverkare. Det bör understrykas att i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen bestod det föreslagna nya urvalet av de tre grupper av exporterande tillverkare som hade den största försäljningsvolymen av den berörda produkten i EU under undersökningsperioden. Dessutom hade de två närstående tillverkare som hävdade att de borde ingå som tredje grupp i urvalet en mycket liten försäljningsvolym av den berörda produkten i EU under undersökningsperioden, motsvarande mindre än 10 % av den utvalda tredje gruppens försäljningsvolym. Det bekräftades därför att det utökade urvalet blev mest representativt med de föreslagna tre grupperna. Inga ytterligare invändningar gjordes.

2.2   STICKPROVSFÖRFARANDE AVSEENDE IMPORTÖRER

| (10) | Efter en granskning av de uppgifter som lämnats och med hänsyn till det stora antalet importörer som uppgett sig vara villiga att samarbeta, beslutades det att ett stickprovsförfarande var nödvändigt när det gällde icke-närstående importörer. |
| --- | --- |

(10)

Efter en granskning av de uppgifter som lämnats och med hänsyn till det stora antalet importörer som uppgett sig vara villiga att samarbeta, beslutades det att ett stickprovsförfarande var nödvändigt när det gällde icke-närstående importörer.

| (11) | Sju icke-närstående importörer, som stod för 20 % av den totala importen av den berörda produkten till unionen, var villiga att ingå i urvalet. Tre importörer, som svarade för omkring 17 % av den totala importen från Kina och närmare 90 % av de samarbetsvilliga importörernas import, valdes ut. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen gavs de berörda parterna tillfälle att lämna synpunkter på urvalet. Inga invändningar gjordes. En av importörerna i urvalet avbröt samarbetet och lämnade inte in något svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(11)

Sju icke-närstående importörer, som stod för 20 % av den totala importen av den berörda produkten till unionen, var villiga att ingå i urvalet. Tre importörer, som svarade för omkring 17 % av den totala importen från Kina och närmare 90 % av de samarbetsvilliga importörernas import, valdes ut. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen gavs de berörda parterna tillfälle att lämna synpunkter på urvalet. Inga invändningar gjordes. En av importörerna i urvalet avbröt samarbetet och lämnade inte in något svar på frågeformuläret.

2.3   SVAR PÅ FRÅGEFORMULÄRET OCH KONTROLLER

| (12) | För att de utvalda grupperna av exporterande tillverkare i Kina, om de så önskade, skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling sände kommissionen ansökningsblanketter till dem. Två av de utvalda grupperna av företag ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen, medan den återstående utvalda gruppen av företag ansökte om individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(12)

För att de utvalda grupperna av exporterande tillverkare i Kina, om de så önskade, skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling sände kommissionen ansökningsblanketter till dem. Två av de utvalda grupperna av företag ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen, medan den återstående utvalda gruppen av företag ansökte om individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen.

| (13) | Blanketter för ansökan om marknadsekonomisk status eller individuell behandling sändes även till (grupper av) exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet, men som hade förklarat sin avsikt att begära individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(13)

Blanketter för ansökan om marknadsekonomisk status eller individuell behandling sändes även till (grupper av) exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet, men som hade förklarat sin avsikt att begära individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen.

| (14) | Kommissionen sände frågeformulär till de utvalda exporterande tillverkarna samt till de icke-utvalda exporterande tillverkare som hade förklarat sin avsikt att begära individuell undersökning, klaganden, den andra kända tillverkaren i unionen, de utvalda importörerna och alla kända användare. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen sände frågeformulär till de utvalda exporterande tillverkarna samt till de icke-utvalda exporterande tillverkare som hade förklarat sin avsikt att begära individuell undersökning, klaganden, den andra kända tillverkaren i unionen, de utvalda importörerna och alla kända användare.

| (15) | Efter att ha begärt uppgifter från tillverkare i de möjliga jämförbara länderna Brasilien, Israel och Förenta staterna sändes frågeformulär även till de tillverkare i Brasilien och Israel som hade erbjudit sig att samarbeta, i syfte att fastställa normalvärdet för de företag som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status (se skälen 60–64). |
| --- | --- |

(15)

Efter att ha begärt uppgifter från tillverkare i de möjliga jämförbara länderna Brasilien, Israel och Förenta staterna sändes frågeformulär även till de tillverkare i Brasilien och Israel som hade erbjudit sig att samarbeta, i syfte att fastställa normalvärdet för de företag som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status (se skälen 60–64).

| (16) | Fullständiga svar på frågeformuläret inkom från de tre utvalda grupperna av exporterande tillverkare i Kina, en brasiliansk tillverkare, en israelisk tillverkare, en unionstillverkare (med en produktionsanläggning i Belgien och en annan i Danmark), två (av tre) utvalda importörer och fyra användare i EU. En annan brasiliansk tillverkare lämnade in ett ofullständigt svar. |
| --- | --- |

(16)

Fullständiga svar på frågeformuläret inkom från de tre utvalda grupperna av exporterande tillverkare i Kina, en brasiliansk tillverkare, en israelisk tillverkare, en unionstillverkare (med en produktionsanläggning i Belgien och en annan i Danmark), två (av tre) utvalda importörer och fyra användare i EU. En annan brasiliansk tillverkare lämnade in ett ofullständigt svar.

| (17) | Dessutom mottogs ansökningar om individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen från en icke utvald exporterande tillverkare (nedan kallad sökande A) och en grupp av närstående icke utvalda exporterande tillverkare (nedan tillsammans kallade sökande B) (4). Efter att ha analyserat de uppgifter som lämnats in av de utvalda parterna samt de ovan nämnda ansökningarna, som innehöll vederbörligen ifyllda frågeformulär, ansågs det att antalet (grupper av) exporterande tillverkare som skulle undersökas enbart i urvalet var så stort att ytterligare individuella undersökningar skulle vara orimligt betungande och skulle förhindra att undersökningen avslutades i rätt tid. Sökandena informerades därför om att deras ansökningar om individuell undersökning hade avslagits. |
| --- | --- |

(17)

Dessutom mottogs ansökningar om individuell undersökning enligt artikel 17.3 i grundförordningen från en icke utvald exporterande tillverkare (nedan kallad sökande A) och en grupp av närstående icke utvalda exporterande tillverkare (nedan tillsammans kallade sökande B) (4). Efter att ha analyserat de uppgifter som lämnats in av de utvalda parterna samt de ovan nämnda ansökningarna, som innehöll vederbörligen ifyllda frågeformulär, ansågs det att antalet (grupper av) exporterande tillverkare som skulle undersökas enbart i urvalet var så stort att ytterligare individuella undersökningar skulle vara orimligt betungande och skulle förhindra att undersökningen avslutades i rätt tid. Sökandena informerades därför om att deras ansökningar om individuell undersökning hade avslagits.

| (18) | Sökande B invände mot beslutet att inte behandla dess ansökan om individuell undersökning. Sökande B hävdade att avslaget stred mot artikel 17.3 i grundförordningen och artikel 6.10 i antidumpningsavtalet, såsom den nyligen tolkats av Världshandelsorganisationens tvistlösningsorgan i ärendet om fästdon av järn eller stål från Kina (5). Vidare ansåg sökande B att avslaget stred mot den grundläggande proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

(18)

Sökande B invände mot beslutet att inte behandla dess ansökan om individuell undersökning. Sökande B hävdade att avslaget stred mot artikel 17.3 i grundförordningen och artikel 6.10 i antidumpningsavtalet, såsom den nyligen tolkats av Världshandelsorganisationens tvistlösningsorgan i ärendet om fästdon av järn eller stål från Kina (5). Vidare ansåg sökande B att avslaget stred mot den grundläggande proportionalitetsprincipen.

| (19) | När det gäller det första argumentet tillåts uttryckligen i artikel 17.3 i grundförordningen och artikel 6.10 i antidumpningsavtalet att den undersökande myndigheten inte beaktar ansökningar om individuell undersökning, om antalet exportörer och/eller tillverkare är så stort att undersökningen blir ogenomförbar. I rapporten från WTO:s överprövningsorgan i ärendet om fästdon av järn eller stål från Kina klargjordes att ansökningar om individuell undersökning som lämnas in i tid ”som regel” bör godtas, om detta inte är ”orimligt betungande” (6). I detta fall skulle kontrollen av svaren på frågeformulären och svaren i ansökningarna om marknadsekonomisk status från dem som ansökte om individuell undersökning innebära undersökningar på plats hos ett företag (sökande A) och ytterligare två företag (som ingick i sökande B). Under dessa undersökningar på plats skulle man behöva kontrollera överensstämmelsen med bestämmelserna i artikel 2.7 c samt alla dessa enheters uppgifter om struktur, kostnader (inbegripet produktionskostnader och inköp), försäljning och lönsamhet. Mot bakgrund av det stora antalet enheter i urvalet som redan undersöktes, skulle undersökning av ytterligare en sökande ha varit orimligt betungande och allvarligt ha äventyrat möjligheterna att avsluta undersökningen i tid. Beslutet att inte godta dessa ansökningar om individuell undersökning är således motiverat enligt lagstiftningen och strider inte mot proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

(19)

När det gäller det första argumentet tillåts uttryckligen i artikel 17.3 i grundförordningen och artikel 6.10 i antidumpningsavtalet att den undersökande myndigheten inte beaktar ansökningar om individuell undersökning, om antalet exportörer och/eller tillverkare är så stort att undersökningen blir ogenomförbar. I rapporten från WTO:s överprövningsorgan i ärendet om fästdon av järn eller stål från Kina klargjordes att ansökningar om individuell undersökning som lämnas in i tid ”som regel” bör godtas, om detta inte är ”orimligt betungande” (6). I detta fall skulle kontrollen av svaren på frågeformulären och svaren i ansökningarna om marknadsekonomisk status från dem som ansökte om individuell undersökning innebära undersökningar på plats hos ett företag (sökande A) och ytterligare två företag (som ingick i sökande B). Under dessa undersökningar på plats skulle man behöva kontrollera överensstämmelsen med bestämmelserna i artikel 2.7 c samt alla dessa enheters uppgifter om struktur, kostnader (inbegripet produktionskostnader och inköp), försäljning och lönsamhet. Mot bakgrund av det stora antalet enheter i urvalet som redan undersöktes, skulle undersökning av ytterligare en sökande ha varit orimligt betungande och allvarligt ha äventyrat möjligheterna att avsluta undersökningen i tid. Beslutet att inte godta dessa ansökningar om individuell undersökning är således motiverat enligt lagstiftningen och strider inte mot proportionalitetsprincipen.

| (20) | Efter att ha underrättats om att en individuell undersökning skulle vara för betungande, föreslog sökande B att gruppen skulle dra tillbaka sin ansökan om marknadsekonomisk status, om den i stället kunde undersökas med avseende på individuell behandling. Eftersom sökande B endast hade gjort en liten exporttransaktion under undersökningsperioden och inte längre avsåg att ansöka om marknadsekonomisk status, hävdade sökanden att kommissionen inte skulle behöva göra någon kontroll på plats i Kina för att fastställa dumpning och att det skulle räcka att kontrollera den enstaka exporttransaktionen i samband med kontrollen i EU av klagandens svar på frågeformuläret. Exportören hävdade på denna grundval att en individuell undersökning inte skulle vara betungande. |
| --- | --- |

(20)

Efter att ha underrättats om att en individuell undersökning skulle vara för betungande, föreslog sökande B att gruppen skulle dra tillbaka sin ansökan om marknadsekonomisk status, om den i stället kunde undersökas med avseende på individuell behandling. Eftersom sökande B endast hade gjort en liten exporttransaktion under undersökningsperioden och inte längre avsåg att ansöka om marknadsekonomisk status, hävdade sökanden att kommissionen inte skulle behöva göra någon kontroll på plats i Kina för att fastställa dumpning och att det skulle räcka att kontrollera den enstaka exporttransaktionen i samband med kontrollen i EU av klagandens svar på frågeformuläret. Exportören hävdade på denna grundval att en individuell undersökning inte skulle vara betungande.

| (21) | Om individuell undersökning beviljades skulle det emellertid vara nödvändigt att göra en kontroll på platsen av sökande B, eftersom det inte, utan att göra en kontroll på plats i Kina av båda tillverkarna i gruppen, kunde uteslutas att annan försäljning till EU förekommit under undersökningsperioden. En sådan kontroll skulle ha varit orimligt betungande med tanke på det omfattande urvalet bestående av tre stora företagsgrupper. Ansökan avslogs därför. |
| --- | --- |

(21)

Om individuell undersökning beviljades skulle det emellertid vara nödvändigt att göra en kontroll på platsen av sökande B, eftersom det inte, utan att göra en kontroll på plats i Kina av båda tillverkarna i gruppen, kunde uteslutas att annan försäljning till EU förekommit under undersökningsperioden. En sådan kontroll skulle ha varit orimligt betungande med tanke på det omfattande urvalet bestående av tre stora företagsgrupper. Ansökan avslogs därför.

| (22) | Beslutet att inte godta ansökningarna om individuell behandling har vidmakthållits. Av de skäl som anges ovan fastställdes det slutgiltigt att ansökningarna om individuell undersökning inte kunde beviljas, eftersom de skulle ha blivit orimligt betungande och skulle ha förhindrat att undersökningen avslutades i rätt tid. |
| --- | --- |

(22)

Beslutet att inte godta ansökningarna om individuell behandling har vidmakthållits. Av de skäl som anges ovan fastställdes det slutgiltigt att ansökningarna om individuell undersökning inte kunde beviljas, eftersom de skulle ha blivit orimligt betungande och skulle ha förhindrat att undersökningen avslutades i rätt tid.

| (23) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes nödvändiga för fastställande av dumpning, därav följande skada eller risk för skada samt unionens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:






  a) | Exporterande tillverkare i Kina:






  — | Gushen Biological Technology Group Co. Ltd och dess närstående företag, Dezhou. |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes nödvändiga för fastställande av dumpning, därav följande skada eller risk för skada samt unionens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:

a)

Exporterande tillverkare i Kina:

—

Gushen Biological Technology Group Co. Ltd och dess närstående företag, Dezhou.

| — | Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd och dess närstående företag, Shenxian, Qingdao, Yucheng. |
| --- | --- |

—

Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd och dess närstående företag, Shenxian, Qingdao, Yucheng.

| — | Shandong Sinoglory Health Food Co. Ltd och dess närstående företag, Liaocheng, Qingdao. |
| --- | --- |

—

Shandong Sinoglory Health Food Co. Ltd och dess närstående företag, Liaocheng, Qingdao.

| b) | Unionstillverkare:






  — | Solae Europe, med produktionsanläggningar i






  — | Belgien, Ieper (Solae Belgium), och |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Unionstillverkare:

—

Solae Europe, med produktionsanläggningar i

—

Belgien, Ieper (Solae Belgium), och

| — | Danmark, Århus (Solae Denmark). |
| --- | --- |

—

Danmark, Århus (Solae Denmark).

| c) | Tillverkare i det jämförbara landet:






  — | Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio. |
| --- | --- | --- |

c)

Tillverkare i det jämförbara landet:

—

Bremil Industria De Produtos Alimenticios Ltda., Arroio do Meio.

| — | Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, São Paulo. |
| --- | --- |

—

Solae do Brasil Ind. Com. Alimentos Ltda., Esteio, São Paulo.

3.   UNDERSÖKNINGSPERIOD

| (24) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2010–31 december 2010 (nedan kallad undersökningsperioden, eller i tabeller UP). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2007 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(24)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2010–31 december 2010 (nedan kallad undersökningsperioden, eller i tabeller UP). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2007 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

4.   PRELIMINÄRA SLUTSATSER

| (25) | Preliminärt ansågs det att införande av provisoriska åtgärder inte var lämpligt, särskilt mot bakgrund av behovet att ytterligare analysera orsakssambandet mellan den dumpade importen av vissa koncentrerade sojaproteinprodukter från Kina och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(25)

Preliminärt ansågs det att införande av provisoriska åtgärder inte var lämpligt, särskilt mot bakgrund av behovet att ytterligare analysera orsakssambandet mellan den dumpade importen av vissa koncentrerade sojaproteinprodukter från Kina och den skada som unionsindustrin lidit.

5.   EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE

| (26) | Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att inte införa provisoriska åtgärder hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på det preliminära avgörandet. De parter som begärde att bli hörda gavs tillfälle till det. |
| --- | --- |

(26)

Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att inte införa provisoriska åtgärder hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på det preliminära avgörandet. De parter som begärde att bli hörda gavs tillfälle till det.

| (27) | Kommissionen fortsatte att inhämta uppgifter som ansågs nödvändiga för det slutgiltiga avgörandet. Utöver de ovan i skäl 23 nämnda kontrollerna genomfördes en ytterligare kontroll på plats hos Kerry i Bristol, Förenade kungariket, en av de importörer och användare av sojaproteiner som samarbetade i undersökningen. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen fortsatte att inhämta uppgifter som ansågs nödvändiga för det slutgiltiga avgörandet. Utöver de ovan i skäl 23 nämnda kontrollerna genomfördes en ytterligare kontroll på plats hos Kerry i Bristol, Förenade kungariket, en av de importörer och användare av sojaproteiner som samarbetade i undersökningen.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   BERÖRD PRODUKT

| (28) | I tillkännagivandet om inledande definierades den berörda produkten som koncentrerade sojaproteinprodukter, innehållande minst 65 viktprocent proteiner (N × 6,25) beräknat på torrsubstans exklusive tillsatta vitaminer, mineraler, aminosyror och livsmedelstillsatser, med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten eller koncentrerade sojaproteinprodukter), som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (ex 2309 90 96 från och med den 1 januari 2012) och ex 3504 00 90. |
| --- | --- |

(28)

I tillkännagivandet om inledande definierades den berörda produkten som koncentrerade sojaproteinprodukter, innehållande minst 65 viktprocent proteiner (N × 6,25) beräknat på torrsubstans exklusive tillsatta vitaminer, mineraler, aminosyror och livsmedelstillsatser, med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten eller koncentrerade sojaproteinprodukter), som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 2106 10 20, ex 2106 90 92, ex 2309 90 10, ex 2309 90 99 (ex 2309 90 96 från och med den 1 januari 2012) och ex 3504 00 90.

| (29) | I den ovan nämnda produktdefinitionen kan två huvudsakliga produktgrupper urskiljas: i) sojaproteinkoncentrat, innefattande enkla koncentrat/baskoncentrat och vidarebearbetade koncentrat, innehållande mer än 65 % men mindre än 90 % proteiner (nedan även kallat koncentrat), och ii) isolerat sojaprotein, innehållande minst 90 % proteiner (nedan även kallat isolat). |
| --- | --- |

(29)

I den ovan nämnda produktdefinitionen kan två huvudsakliga produktgrupper urskiljas: i) sojaproteinkoncentrat, innefattande enkla koncentrat/baskoncentrat och vidarebearbetade koncentrat, innehållande mer än 65 % men mindre än 90 % proteiner (nedan även kallat koncentrat), och ii) isolerat sojaprotein, innehållande minst 90 % proteiner (nedan även kallat isolat).

| (30) | Vidare fastställdes att medan enkelt koncentrat är en basprodukt med lågt förädlingsvärde, kräver isolat och vidarebearbetade koncentrat avsevärt mer bearbetning och är följaktligen produkter med högre förädlingsvärde. |
| --- | --- |

(30)

Vidare fastställdes att medan enkelt koncentrat är en basprodukt med lågt förädlingsvärde, kräver isolat och vidarebearbetade koncentrat avsevärt mer bearbetning och är följaktligen produkter med högre förädlingsvärde.

| (31) | Den ovan beskrivna produktdefinitionen innefattar också enkla (icke vidarebearbetade) koncentrat för djurfoder. Under skadeundersökningsperioden tillverkades dessa i EU av klaganden vid en anläggning i Frankrike samt av ett annat företag, ADM i Nederländerna. |
| --- | --- |

(31)

Den ovan beskrivna produktdefinitionen innefattar också enkla (icke vidarebearbetade) koncentrat för djurfoder. Under skadeundersökningsperioden tillverkades dessa i EU av klaganden vid en anläggning i Frankrike samt av ett annat företag, ADM i Nederländerna.

| (32) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter begärde klaganden att produktdefinitionen skulle ändras genom att utesluta koncentrat som används för djurfoder. Klaganden invände mot det tillvägagångssätt som föreslagits i det preliminära dokumentet och hävdade att utelämnandet av uppgifter från den franska anläggningen, som stängdes 2009 (dvs. i mitten av skadeundersökningsperioden) resulterade i att de kvarstående uppgifterna (som fortfarande omfattade uppgifterna från ADM) blev inkonsekventa. EU-tillverkarnas försäljning och marknadsandel av den undersökta produkten hade blåsts upp på konstlad väg. |
| --- | --- |

(32)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter begärde klaganden att produktdefinitionen skulle ändras genom att utesluta koncentrat som används för djurfoder. Klaganden invände mot det tillvägagångssätt som föreslagits i det preliminära dokumentet och hävdade att utelämnandet av uppgifter från den franska anläggningen, som stängdes 2009 (dvs. i mitten av skadeundersökningsperioden) resulterade i att de kvarstående uppgifterna (som fortfarande omfattade uppgifterna från ADM) blev inkonsekventa. EU-tillverkarnas försäljning och marknadsandel av den undersökta produkten hade blåsts upp på konstlad väg.

| (33) | Klaganden hävdade att ADM, Solaes konkurrent i EU, mot bakgrund av den relativt stabila efterfrågan hade tagit över en del av de leveranser som Solaes franska anläggning stått för fram till dess att den stängdes 2009. Att bortse från uppgifterna från den franska anläggningen ledde följaktligen till en vilseledande jämförelse av uppgifterna för 2008, när ADM endast hade en mindre andel av marknaden för foderkoncentrat, med uppgifterna för undersökningsperioden, när ADM hade en mycket större andel av den marknaden. |
| --- | --- |

(33)

Klaganden hävdade att ADM, Solaes konkurrent i EU, mot bakgrund av den relativt stabila efterfrågan hade tagit över en del av de leveranser som Solaes franska anläggning stått för fram till dess att den stängdes 2009. Att bortse från uppgifterna från den franska anläggningen ledde följaktligen till en vilseledande jämförelse av uppgifterna för 2008, när ADM endast hade en mindre andel av marknaden för foderkoncentrat, med uppgifterna för undersökningsperioden, när ADM hade en mycket större andel av den marknaden.

| (34) | Klaganden lämnade särskilt in information om de tekniska och kemiska skillnaderna mellan å ena sidan koncentrat för djurfoder och å andra sidan övriga koncentrat och isolat. Vidare används olika distributionskanaler för dessa delgrupper. Dessutom omfattas koncentrat för djurfoder av ett annat KN-nummer än andra koncentrat (för livsmedel) och isolat. |
| --- | --- |

(34)

Klaganden lämnade särskilt in information om de tekniska och kemiska skillnaderna mellan å ena sidan koncentrat för djurfoder och å andra sidan övriga koncentrat och isolat. Vidare används olika distributionskanaler för dessa delgrupper. Dessutom omfattas koncentrat för djurfoder av ett annat KN-nummer än andra koncentrat (för livsmedel) och isolat.

| (35) | Till följd av klagandens begäran invände en exportör mot att produktdefinitionen skulle begränsas. Denna exportör hade emellertid missförstått begäran och trodde att den gick ut på att utesluta alla sojaproteinkoncentrat, medan begäran i själva verket endast avsåg enkla sojaproteinkoncentrat för djurfoder. Exportören lade dessutom inte fram några argument till stöd för att begäran skulle vara ogrundad. |
| --- | --- |

(35)

Till följd av klagandens begäran invände en exportör mot att produktdefinitionen skulle begränsas. Denna exportör hade emellertid missförstått begäran och trodde att den gick ut på att utesluta alla sojaproteinkoncentrat, medan begäran i själva verket endast avsåg enkla sojaproteinkoncentrat för djurfoder. Exportören lade dessutom inte fram några argument till stöd för att begäran skulle vara ogrundad.

| (36) | Det noteras också att enligt de uppgifter som samlades in under undersökningen står importen av sojaproteinkoncentrat för djurfoder för mindre än 1 % av den totala kinesiska importen till unionen av den undersökta produkten (enligt den ursprungliga definitionen). |
| --- | --- |

(36)

Det noteras också att enligt de uppgifter som samlades in under undersökningen står importen av sojaproteinkoncentrat för djurfoder för mindre än 1 % av den totala kinesiska importen till unionen av den undersökta produkten (enligt den ursprungliga definitionen).

| (37) | Mot bakgrund av det ovanstående, och särskilt de tydliga tekniska, kemiska och marknadsrelaterade skillnaderna, anses det lämpligt att begränsa produktdefinitionen genom att utesluta enkla sojaproteinkoncentrat av det slag som används i djurfoder. Den berörda produkten är följaktligen koncentrerade sojaproteinprodukter, exklusive produkter av det slag som används i djurfoder, innehållande minst 65 viktprocent proteiner (N × 6,25) beräknat på torrsubstans exklusive tillsatta vitaminer, mineraler, aminosyror och livsmedelstillsatser, med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten eller koncentrerade sojaproteinprodukter), som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 och ex 3504 00 90. |
| --- | --- |

(37)

Mot bakgrund av det ovanstående, och särskilt de tydliga tekniska, kemiska och marknadsrelaterade skillnaderna, anses det lämpligt att begränsa produktdefinitionen genom att utesluta enkla sojaproteinkoncentrat av det slag som används i djurfoder. Den berörda produkten är följaktligen koncentrerade sojaproteinprodukter, exklusive produkter av det slag som används i djurfoder, innehållande minst 65 viktprocent proteiner (N × 6,25) beräknat på torrsubstans exklusive tillsatta vitaminer, mineraler, aminosyror och livsmedelstillsatser, med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten eller koncentrerade sojaproteinprodukter), som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 2106 10 20, ex 2106 90 92 och ex 3504 00 90.

| (38) | Den berörda produkten används främst i livsmedelsindustrin i köttprodukter och köttsubstitut. Andra livsmedel där den berörda produkten används är salladsdressing, soppor, dryckespulver, energikakor, ersättningsprodukter för grädde, frysta efterrätter, vispad toppning, modersmjölkersättning, bröd, frukostflingor, pasta etc. Tack vare den berörda produktens funktioner har den också en del specifika användningsområden såsom klister, asfalt, hartser, rengöringsmedel, kosmetika, bläck, läder, målarfärg, pappersbeläggning, bekämpningsmedel/fungicider, plast, polyester och textilfibrer. |
| --- | --- |

(38)

Den berörda produkten används främst i livsmedelsindustrin i köttprodukter och köttsubstitut. Andra livsmedel där den berörda produkten används är salladsdressing, soppor, dryckespulver, energikakor, ersättningsprodukter för grädde, frysta efterrätter, vispad toppning, modersmjölkersättning, bröd, frukostflingor, pasta etc. Tack vare den berörda produktens funktioner har den också en del specifika användningsområden såsom klister, asfalt, hartser, rengöringsmedel, kosmetika, bläck, läder, målarfärg, pappersbeläggning, bekämpningsmedel/fungicider, plast, polyester och textilfibrer.

| (39) | Trots vissa olikheter i de möjliga slutliga användningsområdena har alla de olika typerna av den berörda produkten, koncentrat och isolat, samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper. De anses därför utgöra en enda produkt. |
| --- | --- |

(39)

Trots vissa olikheter i de möjliga slutliga användningsområdena har alla de olika typerna av den berörda produkten, koncentrat och isolat, samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper. De anses därför utgöra en enda produkt.

2.   LIKADAN PRODUKT

| (40) | Den berörda produkten och vissa koncentrerade sojaproteinprodukter som tillverkas och säljs på Kinas hemmamarknad och på hemmamarknaden i Brasilien, som användes som jämförbart land, liksom vissa koncentrerade sojaproteinprodukter som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin konstaterades ha samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(40)

Den berörda produkten och vissa koncentrerade sojaproteinprodukter som tillverkas och säljs på Kinas hemmamarknad och på hemmamarknaden i Brasilien, som användes som jämförbart land, liksom vissa koncentrerade sojaproteinprodukter som tillverkas och säljs i unionen av unionsindustrin konstaterades ha samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   FÖRHÅLLANDET MELLAN SINOGLORYGRUPPEN OCH GUSHENGRUPPEN

| (41) | De utvalda exporterande tillverkarna bestod av Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd och dess närstående företag (nedan kallad Crowngruppen), Gushen Biological Technology Group Co. Ltd och dess närstående företag (nedan kallad Gushengruppen) och Sinoglory Health Food Co. Ltd och dess närstående företag (nedan kallad Sinoglorygruppen). I ett tidigt skede av undersökningen ansågs det att Gushengruppen och Sinoglorygruppen eventuellt måste behandlas som närstående exportörer. Till följd av förklaringar från de berörda exportörerna beslutades det emellertid slutligen att Gushengruppen och Sinoglorygruppen skulle betraktas som separata enheter i undersökningen. |
| --- | --- |

(41)

De utvalda exporterande tillverkarna bestod av Shandong Crown Soya Protein Co. Ltd och dess närstående företag (nedan kallad Crowngruppen), Gushen Biological Technology Group Co. Ltd och dess närstående företag (nedan kallad Gushengruppen) och Sinoglory Health Food Co. Ltd och dess närstående företag (nedan kallad Sinoglorygruppen). I ett tidigt skede av undersökningen ansågs det att Gushengruppen och Sinoglorygruppen eventuellt måste behandlas som närstående exportörer. Till följd av förklaringar från de berörda exportörerna beslutades det emellertid slutligen att Gushengruppen och Sinoglorygruppen skulle betraktas som separata enheter i undersökningen.

2.   MARKNADSEKONOMISK STATUS

| (42) | Vid antidumpningsundersökningar rörande import från Kina ska i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(42)

Vid antidumpningsundersökningar rörande import från Kina ska i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet bestämmas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (43) | Kriterierna är i korthet följande:






  1. | Företagets beslut om verksamhet och kostnader fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande. |
| --- | --- | --- |

(43)

Kriterierna är i korthet följande:

1.

Företagets beslut om verksamhet och kostnader fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande.

| 2. | Företagets räkenskaper är föremål för en oberoende revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Företagets räkenskaper är föremål för en oberoende revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden. |
| --- | --- |

4.

Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (44) | Crowngruppen och Sinoglorygruppen ansökte om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(44)

Crowngruppen och Sinoglorygruppen ansökte om marknadsekonomisk status.

| (45) | För både Crowngruppen och Sinoglorygruppen inhämtade kommissionen alla uppgifter som bedömdes nödvändiga och kontrollerade på plats hos de berörda företagen alla uppgifter som lämnats i ansökan om marknadsekonomisk status och alla andra uppgifter. |
| --- | --- |

(45)

För både Crowngruppen och Sinoglorygruppen inhämtade kommissionen alla uppgifter som bedömdes nödvändiga och kontrollerade på plats hos de berörda företagen alla uppgifter som lämnats i ansökan om marknadsekonomisk status och alla andra uppgifter.

| (46) | Undersökningen visade att ingen av de båda grupperna uppfyllde kriterierna för beviljande av marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(46)

Undersökningen visade att ingen av de båda grupperna uppfyllde kriterierna för beviljande av marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (47) | Framför allt uppfyllde företagen i de båda grupperna inte kriterierna 1, 2 och 3. |
| --- | --- |

(47)

Framför allt uppfyllde företagen i de båda grupperna inte kriterierna 1, 2 och 3.

| (48) | När det gäller den första gruppen uppfyllde en tillverkare i gruppen inte kriterium 1, på grund av en skyldighet att sälja alla sina produkter på den internationella marknaden. Även om företaget hävdade att denna bestämmelse inte var bindande, har företaget aldrig sålt något på den inhemska marknaden (med undantag för en mindre försäljning 2007). När det gäller kriterium 2 konstaterades flera problem med räkenskaperna för båda tillverkarna i gruppen. Ett av företagen i gruppen lämnade dessutom inte in någon ansökan om marknadsekonomisk status. Vidare hyrde ett företag i gruppen ut en del av sin mark utan att föra in hyresintäkterna i sina räkenskaper, eftersom inga fakturor eller betalningskvitton utställdes för hyran. När företaget flyttade till ett nytt produktionsställe och en del av dess utrustning blev oanvänd, gjordes ingen prövning av nedskrivningsbehovet. Slutligen mottog ett av företagen i gruppen, när det köpte ett nytt markområde, en överföring från staten som skulle användas för att kompensera de bybor som tvingades flytta. Emellertid användes denna betalning inte för det ändamålet, utan för att minska kostnaden för rätten till markanvändning. När det gäller kriterium 3 byter de två tillverkarna i gruppen råvaror från en gemensam leverantör med varandra utan ordentlig dokumentation eller registrering och på grundval av mycket informella överenskommelser, utan justeringar för prisskillnader eller avgifter: detta utgör en form av byteshandel. Vidare kunde en tillverkare under flera år använda mark tillhörande dess majoritetsaktieägare utan betalning. Enligt företaget var detta möjligt eftersom moderbolaget hade förvärvat rätten till markanvändning till ett mycket lågt pris i samband med privatiseringen av bolaget. |
| --- | --- |

(48)

När det gäller den första gruppen uppfyllde en tillverkare i gruppen inte kriterium 1, på grund av en skyldighet att sälja alla sina produkter på den internationella marknaden. Även om företaget hävdade att denna bestämmelse inte var bindande, har företaget aldrig sålt något på den inhemska marknaden (med undantag för en mindre försäljning 2007). När det gäller kriterium 2 konstaterades flera problem med räkenskaperna för båda tillverkarna i gruppen. Ett av företagen i gruppen lämnade dessutom inte in någon ansökan om marknadsekonomisk status. Vidare hyrde ett företag i gruppen ut en del av sin mark utan att föra in hyresintäkterna i sina räkenskaper, eftersom inga fakturor eller betalningskvitton utställdes för hyran. När företaget flyttade till ett nytt produktionsställe och en del av dess utrustning blev oanvänd, gjordes ingen prövning av nedskrivningsbehovet. Slutligen mottog ett av företagen i gruppen, när det köpte ett nytt markområde, en överföring från staten som skulle användas för att kompensera de bybor som tvingades flytta. Emellertid användes denna betalning inte för det ändamålet, utan för att minska kostnaden för rätten till markanvändning. När det gäller kriterium 3 byter de två tillverkarna i gruppen råvaror från en gemensam leverantör med varandra utan ordentlig dokumentation eller registrering och på grundval av mycket informella överenskommelser, utan justeringar för prisskillnader eller avgifter: detta utgör en form av byteshandel. Vidare kunde en tillverkare under flera år använda mark tillhörande dess majoritetsaktieägare utan betalning. Enligt företaget var detta möjligt eftersom moderbolaget hade förvärvat rätten till markanvändning till ett mycket lågt pris i samband med privatiseringen av bolaget.

| (49) | Efter det att resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status och det preliminära meddelandet av uppgifter hade offentliggjorts, upprepade gruppen sin tidigare begäran om att en av de två tillverkarna inte skulle betraktas som rättsligt närstående resten av gruppen. När det gäller denna begäran konstaterades det emellertid att de två tillverkarna förde en samordnad affärs- och industristrategi tillsammans med resten av gruppen, bland annat vid den i skäl 48 nämnda byteshandeln. Begäran avvisas därför. |
| --- | --- |

(49)

Efter det att resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status och det preliminära meddelandet av uppgifter hade offentliggjorts, upprepade gruppen sin tidigare begäran om att en av de två tillverkarna inte skulle betraktas som rättsligt närstående resten av gruppen. När det gäller denna begäran konstaterades det emellertid att de två tillverkarna förde en samordnad affärs- och industristrategi tillsammans med resten av gruppen, bland annat vid den i skäl 48 nämnda byteshandeln. Begäran avvisas därför.

| (50) | Gruppen påstod också att försäljningsrestriktionen för en av tillverkarna endast nämndes i företagets bolagsordning och inte i dess verksamhetstillstånd eller intyg om godkännande. Enligt företaget var denna restriktion således inte bindande. Vidare påstod gruppen att det företag som inte hade lämnat in någon ansökan om marknadsekonomisk status inte var ett produktions- eller handelsföretag, utan var ett betalningsombud, och att gruppen hade gjort sitt bästa för att lämna alla tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(50)

Gruppen påstod också att försäljningsrestriktionen för en av tillverkarna endast nämndes i företagets bolagsordning och inte i dess verksamhetstillstånd eller intyg om godkännande. Enligt företaget var denna restriktion således inte bindande. Vidare påstod gruppen att det företag som inte hade lämnat in någon ansökan om marknadsekonomisk status inte var ett produktions- eller handelsföretag, utan var ett betalningsombud, och att gruppen hade gjort sitt bästa för att lämna alla tillgängliga uppgifter.

| (51) | Som det angetts ovan står det emellertid klart att tillverkaren i fråga iakttog försäljningsrestriktionen. Dessutom ingår bolagsordningen i de handlingar som lämnas in till myndigheterna för godkännande när ett bolag bildas, och det står därför klart att innehållet i dessa handlingar utgör grundvalen för bolagets faktiska verksamhet. Slutligen konstaterades det att det företag som inte lämnade in någon ansökan om marknadsekonomisk status faktiskt var involverat i vissa aspekter i samband med exportförsäljningen av produkten i fråga och därför borde ha lämnat in en ansökan om marknadsekonomisk status. Båda dessa påståenden tillbakavisas därför. |
| --- | --- |

(51)

Som det angetts ovan står det emellertid klart att tillverkaren i fråga iakttog försäljningsrestriktionen. Dessutom ingår bolagsordningen i de handlingar som lämnas in till myndigheterna för godkännande när ett bolag bildas, och det står därför klart att innehållet i dessa handlingar utgör grundvalen för bolagets faktiska verksamhet. Slutligen konstaterades det att det företag som inte lämnade in någon ansökan om marknadsekonomisk status faktiskt var involverat i vissa aspekter i samband med exportförsäljningen av produkten i fråga och därför borde ha lämnat in en ansökan om marknadsekonomisk status. Båda dessa påståenden tillbakavisas därför.

| (52) | Också när det gäller den andra gruppen var en av de exporterande tillverkarna föremål för en begränsning av försäljningen, som innebar att 70 % av tillverkningen skulle säljas på export, och uppfyllde därför inte kriterium 1. När det gäller kriterium 2 konstaterades ett antal problem vad gäller avskrivning av tillgångar och ändringar av redovisningsprinciperna. När det gäller kriterium 3 anger ett företag i sina räkenskaper helt olika värden för två markområden, och företaget anses ha erhållit ett dolt bidrag genom att förvärva ett markområde till ett pris som helt klart låg under marknadsvärdet. Dessutom fick ett annat företag i gruppen kostnadsfritt hyra ett markområde under ett år, och har förvärvat rätter till markanvändning till ett lägre pris än marknadsvärdet. Slutligen underlät man att i anmärkningarna till räkenskaperna nämna ett antal gruppinterna garantier, vilket strider mot Internationell redovisningsstandard 24 (IAS 24). |
| --- | --- |

(52)

Också när det gäller den andra gruppen var en av de exporterande tillverkarna föremål för en begränsning av försäljningen, som innebar att 70 % av tillverkningen skulle säljas på export, och uppfyllde därför inte kriterium 1. När det gäller kriterium 2 konstaterades ett antal problem vad gäller avskrivning av tillgångar och ändringar av redovisningsprinciperna. När det gäller kriterium 3 anger ett företag i sina räkenskaper helt olika värden för två markområden, och företaget anses ha erhållit ett dolt bidrag genom att förvärva ett markområde till ett pris som helt klart låg under marknadsvärdet. Dessutom fick ett annat företag i gruppen kostnadsfritt hyra ett markområde under ett år, och har förvärvat rätter till markanvändning till ett lägre pris än marknadsvärdet. Slutligen underlät man att i anmärkningarna till räkenskaperna nämna ett antal gruppinterna garantier, vilket strider mot Internationell redovisningsstandard 24 (IAS 24).

| (53) | Efter det att resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status och det preliminära meddelandet av uppgifter hade offentliggjorts påstod gruppen att de två tillverkarnas faktiska försäljning inte var föremål för några försäljningsrestriktioner. Enligt företagen berodde den omständigheten att deras respektive exportvolym var i linje med restriktionerna i deras bolagsordningar endast på balansen mellan utbud och efterfrågan på sojaproteinmarknaden. De betonade att dessa begränsande bestämmelser hade strukits ur handlingarna i fråga strax efter undersökningsperioden. När det gäller kriterium 2 påstod gruppen vidare att den, bortsett från några smärre bokföringsmisstag, fullständigt hade följt de kinesiska redovisningsprinciper som de måste iaktta framför IAS-reglerna. När det gäller rätterna till markanvändning påstod gruppen att de olika värdena för de två markområdena berodde på kostnaderna för att jämna ut marken i ett av de två områdena. Slutligen betonades det att den kostnadsfria hyran av ett annat markområde berodde på vissa administrativa förseningar innan rätten till markanvändning faktiskt kunde förvärvas och att värdet av hyresbefrielsen i vart fall var obetydligt jämfört med intäkterna från företagets verksamhet. |
| --- | --- |

(53)

Efter det att resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status och det preliminära meddelandet av uppgifter hade offentliggjorts påstod gruppen att de två tillverkarnas faktiska försäljning inte var föremål för några försäljningsrestriktioner. Enligt företagen berodde den omständigheten att deras respektive exportvolym var i linje med restriktionerna i deras bolagsordningar endast på balansen mellan utbud och efterfrågan på sojaproteinmarknaden. De betonade att dessa begränsande bestämmelser hade strukits ur handlingarna i fråga strax efter undersökningsperioden. När det gäller kriterium 2 påstod gruppen vidare att den, bortsett från några smärre bokföringsmisstag, fullständigt hade följt de kinesiska redovisningsprinciper som de måste iaktta framför IAS-reglerna. När det gäller rätterna till markanvändning påstod gruppen att de olika värdena för de två markområdena berodde på kostnaderna för att jämna ut marken i ett av de två områdena. Slutligen betonades det att den kostnadsfria hyran av ett annat markområde berodde på vissa administrativa förseningar innan rätten till markanvändning faktiskt kunde förvärvas och att värdet av hyresbefrielsen i vart fall var obetydligt jämfört med intäkterna från företagets verksamhet.

| (54) | När det gäller kriterium 1 ingår bolagsordningen i de handlingar som lämnas in till myndigheterna för godkännande när ett bolag bildas. Den omständigheten att företaget iakttog försäljningsrestriktionerna anses bero på att det var tvunget att göra detta, och det står klart att innehållet i dessa handlingar utgör grunden för företagets faktiska verksamhet. Det bör betonas att restriktionerna ströks ur bolagsordningen först efter undersökningsperioden och att detta därför är irrelevant i den här undersökningen. När det gäller kriterium 2 stod det klart att räkenskapernas korrekthet och tillförlitlighet inte kunde bekräftas. Dessutom bör företagets räkenskaper vara föremål för en revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer, vilket inte kunde bekräftas under kontrollen. När det gäller kriterium 3 kunde inga bevis läggas fram under kontrollen på plats för att styrka uppgifterna om kostnader för att jämna ut marken i markområdet i fråga. Oavsett de förklaringar som har lämnats kvarstår slutligen den omständigheten att ett av företagen hyrde sin mark kostnadsfritt under en viss period och således åtnjöt bidrag. Synpunkterna kunde därför inte ändra resultaten av granskningen av ansökningen om marknadsekonomisk status. Dessa resultat bekräftas härmed. |
| --- | --- |

(54)

När det gäller kriterium 1 ingår bolagsordningen i de handlingar som lämnas in till myndigheterna för godkännande när ett bolag bildas. Den omständigheten att företaget iakttog försäljningsrestriktionerna anses bero på att det var tvunget att göra detta, och det står klart att innehållet i dessa handlingar utgör grunden för företagets faktiska verksamhet. Det bör betonas att restriktionerna ströks ur bolagsordningen först efter undersökningsperioden och att detta därför är irrelevant i den här undersökningen. När det gäller kriterium 2 stod det klart att räkenskapernas korrekthet och tillförlitlighet inte kunde bekräftas. Dessutom bör företagets räkenskaper vara föremål för en revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer, vilket inte kunde bekräftas under kontrollen. När det gäller kriterium 3 kunde inga bevis läggas fram under kontrollen på plats för att styrka uppgifterna om kostnader för att jämna ut marken i markområdet i fråga. Oavsett de förklaringar som har lämnats kvarstår slutligen den omständigheten att ett av företagen hyrde sin mark kostnadsfritt under en viss period och således åtnjöt bidrag. Synpunkterna kunde därför inte ändra resultaten av granskningen av ansökningen om marknadsekonomisk status. Dessa resultat bekräftas härmed.

3.   INDIVIDUELL BEHANDLING

| (55) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen. Dessa kriterier är i korthet följande:






  — | Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag. |
| --- | --- | --- |

(55)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen. Dessa kriterier är i korthet följande:

—

Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.

| — | Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt. |
| --- | --- |

—

Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.

| — | Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning. |
| --- | --- |

—

Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.

| — | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| — | Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. |
| --- | --- |

—

Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

| (56) | Gushengruppen ansökte endast om individuell behandling. Ansökan granskades och inga uppgifter upptäcktes som antydde att företaget inte uppfyllde ovan nämnda kriterier. Det befanns därför att Gushengruppen kunde beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(56)

Gushengruppen ansökte endast om individuell behandling. Ansökan granskades och inga uppgifter upptäcktes som antydde att företaget inte uppfyllde ovan nämnda kriterier. Det befanns därför att Gushengruppen kunde beviljas individuell behandling.

| (57) | En bedömning gjordes också avseende Crowngruppen och Sinoglorygruppen, eftersom dessa företag inte beviljades marknadsekonomisk status. I inget av fallen upptäcktes några uppgifter som antydde att företagen inte uppfyllde de ovan nämnda kriterierna. Det befanns därför att båda företagsgrupperna kunde beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(57)

En bedömning gjordes också avseende Crowngruppen och Sinoglorygruppen, eftersom dessa företag inte beviljades marknadsekonomisk status. I inget av fallen upptäcktes några uppgifter som antydde att företagen inte uppfyllde de ovan nämnda kriterierna. Det befanns därför att båda företagsgrupperna kunde beviljas individuell behandling.

| (58) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter invände klaganden mot att de utvalda grupperna av exportörer beviljades individuell behandling. Eftersom inga åtgärder infördes, var det emellertid inte nödvändigt att behandla denna invändning vidare. |
| --- | --- |

(58)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter invände klaganden mot att de utvalda grupperna av exportörer beviljades individuell behandling. Eftersom inga åtgärder infördes, var det emellertid inte nödvändigt att behandla denna invändning vidare.

4.   NORMALVÄRDE

| (59) | Som det förklaras i skäl 46 beviljades inte marknadsekonomisk status för de två grupper i urvalet som hade ansökt om det. Den tredje gruppen i urvalet hade inte ansökt om marknadsekonomisk status. I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställdes därför normalvärdet för alla grupper på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(59)

Som det förklaras i skäl 46 beviljades inte marknadsekonomisk status för de två grupper i urvalet som hade ansökt om det. Den tredje gruppen i urvalet hade inte ansökt om marknadsekonomisk status. I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställdes därför normalvärdet för alla grupper på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land.

a)   
  Jämförbart land

| (60) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Förenta staterna som ett lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta. |
| --- | --- |

(60)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Förenta staterna som ett lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta.

| (61) | Ett antal synpunkter mottogs och andra länder föreslogs som alternativ, särskilt Brasilien och Israel. Det huvudsakliga argumentet mot Förenta staterna som jämförbart land var att den berörda produkten där framställs av genetiskt modifierade sojabönor, vilket inte är fallet i Kina. Användningen av genetiskt modifierade sojabönor kan möjligen resultera i att produkten används av andra användare och/eller bearbetningsindustrier. En exporterande tillverkare nämnde även att klagandens dotterbolag i Förenta staterna hade en dominerande ställning på den amerikanska marknaden, vilket ledde till höga inhemska försäljningspriser. |
| --- | --- |

(61)

Ett antal synpunkter mottogs och andra länder föreslogs som alternativ, särskilt Brasilien och Israel. Det huvudsakliga argumentet mot Förenta staterna som jämförbart land var att den berörda produkten där framställs av genetiskt modifierade sojabönor, vilket inte är fallet i Kina. Användningen av genetiskt modifierade sojabönor kan möjligen resultera i att produkten används av andra användare och/eller bearbetningsindustrier. En exporterande tillverkare nämnde även att klagandens dotterbolag i Förenta staterna hade en dominerande ställning på den amerikanska marknaden, vilket ledde till höga inhemska försäljningspriser.

| (62) | Mot bakgrund av de synpunkter som inkommit sökte kommissionen samarbete med alla kända tillverkare av koncentrerade sojaproteinprodukter i Brasilien, Israel och Förenta staterna och ställde dem ett antal nyckelfrågor om deras produktion, försäljning och lokala marknader samt frågade om de var villiga att lämna närmare uppgifter om kostnader och priser i det fallet att deras land valdes ut som jämförbart land. Endast en amerikansk och två brasilianska tillverkare svarade genom att lämna de begärda uppgifterna och erbjuda vidare samarbete. I ett senare skede lämnade även en israelisk tillverkare in ett fullständigt svar på frågeformuläret. Kommissionen försökte även på annat sätt skaffa sig information om de ovan nämnda marknaderna och andra potentiella marknader. |
| --- | --- |

(62)

Mot bakgrund av de synpunkter som inkommit sökte kommissionen samarbete med alla kända tillverkare av koncentrerade sojaproteinprodukter i Brasilien, Israel och Förenta staterna och ställde dem ett antal nyckelfrågor om deras produktion, försäljning och lokala marknader samt frågade om de var villiga att lämna närmare uppgifter om kostnader och priser i det fallet att deras land valdes ut som jämförbart land. Endast en amerikansk och två brasilianska tillverkare svarade genom att lämna de begärda uppgifterna och erbjuda vidare samarbete. I ett senare skede lämnade även en israelisk tillverkare in ett fullständigt svar på frågeformuläret. Kommissionen försökte även på annat sätt skaffa sig information om de ovan nämnda marknaderna och andra potentiella marknader.

| (63) | De uppgifter som samlades in analyserades noggrant. Det bekräftades att den amerikanska produkten främst framställdes av genetiskt modifierade sojabönor, i motsats till koncentrerade sojaproteinprodukter från Kina, Brasilien och Israel. Ingen slutsats kunde emellertid dras om hur denna skillnad i den huvudsakliga råvaran inverkade på produktens egenskaper, användningsområden, kostnad eller pris. Vidare fanns det i Brasilien betydande volymer av importerade koncentrerade sojaproteinprodukter som konkurrerade med den lokalt tillverkade produkten, trots att den brasilianska marknaden hade en importtull på 14 %. De två brasilianska tillverkarna, som båda erbjöd sig att samarbeta, svarade för grovt räknat tre fjärdedelar av förbrukningen i Brasilien, medan den amerikanska marknaden föreföll domineras av två mycket stora inhemska tillverkare, varav endast den ena hade erbjudit sig att samarbeta. Även om den amerikanska marknaden sammanlagt var större, föreföll konkurrensen således vara större i Brasilien, med två stora inhemska tillverkare och en betydande import. De samarbetsvilliga brasilianska tillverkarnas sammanlagda försäljningsvolymer på hemmamarknaden föreföll dessutom vara av samma storleksordning som de utvalda kinesiska tillverkarnas försäljningsvolym till EU, och produktsortimentet föreföll vara jämförbart. Slutligen konstaterades det att den brasilianska hemmamarknaden var betydligt större än den israeliska. |
| --- | --- |

(63)

De uppgifter som samlades in analyserades noggrant. Det bekräftades att den amerikanska produkten främst framställdes av genetiskt modifierade sojabönor, i motsats till koncentrerade sojaproteinprodukter från Kina, Brasilien och Israel. Ingen slutsats kunde emellertid dras om hur denna skillnad i den huvudsakliga råvaran inverkade på produktens egenskaper, användningsområden, kostnad eller pris. Vidare fanns det i Brasilien betydande volymer av importerade koncentrerade sojaproteinprodukter som konkurrerade med den lokalt tillverkade produkten, trots att den brasilianska marknaden hade en importtull på 14 %. De två brasilianska tillverkarna, som båda erbjöd sig att samarbeta, svarade för grovt räknat tre fjärdedelar av förbrukningen i Brasilien, medan den amerikanska marknaden föreföll domineras av två mycket stora inhemska tillverkare, varav endast den ena hade erbjudit sig att samarbeta. Även om den amerikanska marknaden sammanlagt var större, föreföll konkurrensen således vara större i Brasilien, med två stora inhemska tillverkare och en betydande import. De samarbetsvilliga brasilianska tillverkarnas sammanlagda försäljningsvolymer på hemmamarknaden föreföll dessutom vara av samma storleksordning som de utvalda kinesiska tillverkarnas försäljningsvolym till EU, och produktsortimentet föreföll vara jämförbart. Slutligen konstaterades det att den brasilianska hemmamarknaden var betydligt större än den israeliska.

| (64) | Mot bakgrund av det ovanstående valdes Brasilien som jämförbart land. Valet av Brasilien bekräftas härmed. |
| --- | --- |

(64)

Mot bakgrund av det ovanstående valdes Brasilien som jämförbart land. Valet av Brasilien bekräftas härmed.

b)   
  Fastställande av normalvärdet

| (65) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för de exporterande tillverkarna på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkarna i det jämförbara landet. För produkttyper som inte hade sålts vid normal handel på hemmamarknaden i det jämförbara landet eller för vilka inga jämförbara typer hade sålts, konstruerades normalvärdet enligt artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(65)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för de exporterande tillverkarna på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkarna i det jämförbara landet. För produkttyper som inte hade sålts vid normal handel på hemmamarknaden i det jämförbara landet eller för vilka inga jämförbara typer hade sålts, konstruerades normalvärdet enligt artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

| (66) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter gjordes ännu noggrannare beräkningar för att även beakta synpunkter som lämnats av parterna. |
| --- | --- |

(66)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter gjordes ännu noggrannare beräkningar för att även beakta synpunkter som lämnats av parterna.

5.   EXPORTPRIS

| (67) | De exporterande tillverkarnas exportförsäljning till unionen skedde antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående handelsföretag i Kina. Exportpriset fastställdes därför i samtliga fall i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, det vill säga på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(67)

De exporterande tillverkarnas exportförsäljning till unionen skedde antingen direkt till oberoende kunder eller genom närstående handelsföretag i Kina. Exportpriset fastställdes därför i samtliga fall i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, det vill säga på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

| (68) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter gjordes ännu noggrannare beräkningar för att även beakta synpunkter som lämnats av parterna. |
| --- | --- |

(68)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter gjordes ännu noggrannare beräkningar för att även beakta synpunkter som lämnats av parterna.

6.   JÄMFÖRELSE

| (69) | Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes justeringar i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Lämpliga justeringar för rabatter, transport, försäkring, hanteringskostnader, lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader och indirekt beskattning beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas. |
| --- | --- |

(69)

Normalvärdet och exportpriserna jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes justeringar i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Lämpliga justeringar för rabatter, transport, försäkring, hanteringskostnader, lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpackningskostnader, kreditkostnader och indirekt beskattning beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas.

7.   DUMPNINGSMARGINALER

| (70) | De slutgiltiga dumpningsmarginalerna uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(70)

De slutgiltiga dumpningsmarginalerna uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.

| (71) | För var och en av de tre samarbetsvilliga grupperna av exporterande tillverkare i urvalet fastställdes en dumpningsmarginal i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet i det jämförbra landet och det vägda genomsnittliga exportpriset. |
| --- | --- |

(71)

För var och en av de tre samarbetsvilliga grupperna av exporterande tillverkare i urvalet fastställdes en dumpningsmarginal i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet i det jämförbra landet och det vägda genomsnittliga exportpriset.

| (72) | För de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet beräknades dumpningsmarginalen som ett genomsnitt av marginalerna för de tre företagsgrupper som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(72)

För de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet beräknades dumpningsmarginalen som ett genomsnitt av marginalerna för de tre företagsgrupper som ingick i urvalet.

| (73) | Eftersom samarbetsviljan i undersökningen var hög och de samarbetsvilliga företagen svarade för omkring 90 % av all import från Kina under undersökningsperioden, fastställdes den landsomfattande marginalen för icke-samarbetsvilliga företag utifrån den högsta konstaterade dumpningsmarginalen för de grupper av företag som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(73)

Eftersom samarbetsviljan i undersökningen var hög och de samarbetsvilliga företagen svarade för omkring 90 % av all import från Kina under undersökningsperioden, fastställdes den landsomfattande marginalen för icke-samarbetsvilliga företag utifrån den högsta konstaterade dumpningsmarginalen för de grupper av företag som ingick i urvalet.

| (74) | Mot denna bakgrund fastställdes följande slutgiltiga dumpningsnivåer:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Crowngruppen | 59,4 % |
| Gushengruppen | 55,8 % |
| Sinoglorygruppen | 67,0 % |
| Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet | 61,3 % |
| Övriga företag | 67,0 % |

(74)

Mot denna bakgrund fastställdes följande slutgiltiga dumpningsnivåer:

Företag

Dumpningsmarginal

Crowngruppen

59,4 %

Gushengruppen

55,8 %

Sinoglorygruppen

67,0 %

Samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet

61,3 %

Övriga företag

67,0 %

D.   SKADA

1.   INLEDANDE ANMÄRKNINGAR

| (75) | Efter översynen av produktdefinitionen (ej inkluderande koncentrat för djurfoder) betraktas ett företag, ADM i Nederländerna, vars produktion är begränsad till koncentrat för djurfoder, inte längre som en del av unionsindustrin. Följaktligen tillverkade endast klaganden (Solae) den likadana produkten i unionen under undersökningsperioden. Solae har för närvarande två tillverkningsanläggningar i EU – en i Belgien som tillverkar sojaproteinisolat och en annan i Danmark som tillverkar sojaproteinkoncentrat (baskoncentrat samt vidarebearbetade koncentrat med högt värde, för vilka baskoncentratet används som halvfabrikat). En annan av Solaes tillverkningsanläggningar, som låg i Bordeaux i Frankrike och endast tillverkade och saluförde enkla koncentrat för djurfoder, stängdes i början av 2009. |
| --- | --- |

(75)

Efter översynen av produktdefinitionen (ej inkluderande koncentrat för djurfoder) betraktas ett företag, ADM i Nederländerna, vars produktion är begränsad till koncentrat för djurfoder, inte längre som en del av unionsindustrin. Följaktligen tillverkade endast klaganden (Solae) den likadana produkten i unionen under undersökningsperioden. Solae har för närvarande två tillverkningsanläggningar i EU – en i Belgien som tillverkar sojaproteinisolat och en annan i Danmark som tillverkar sojaproteinkoncentrat (baskoncentrat samt vidarebearbetade koncentrat med högt värde, för vilka baskoncentratet används som halvfabrikat). En annan av Solaes tillverkningsanläggningar, som låg i Bordeaux i Frankrike och endast tillverkade och saluförde enkla koncentrat för djurfoder, stängdes i början av 2009.

| (76) | När det gäller produktionen i EU visade undersökningen att Solaes tillverkning uteslutande grundar sig på ett förädlingsavtal med det schweiziska moderbolaget, Solae Europe. Enligt detta avtal bearbetar Solae Belgium och Solae Denmark mot en avgift de råvaror som tillhandahålls av Solae Europe. Under hela processen är Solae Europe ensam ägare av råvarorna, eventuella halvfabrikat och de färdiga varorna. |
| --- | --- |

(76)

När det gäller produktionen i EU visade undersökningen att Solaes tillverkning uteslutande grundar sig på ett förädlingsavtal med det schweiziska moderbolaget, Solae Europe. Enligt detta avtal bearbetar Solae Belgium och Solae Denmark mot en avgift de råvaror som tillhandahålls av Solae Europe. Under hela processen är Solae Europe ensam ägare av råvarorna, eventuella halvfabrikat och de färdiga varorna.

| (77) | Eftersom uppdragsgivaren hela tiden äger råvarorna och de färdiga varorna, skiljer sig förädlingsavtal rättsligt sett från andra möjliga produktionsavtal. I detta fall tillför företagen i EU emellertid ett förädlingsvärde som överstiger 50 % av tillverkningskostnaden. Detta förädlingsvärde speglar också de teknik- och kapitalinvesteringar som unionsföretagen har gjort. Nettovärdet av dessa investeringar i EU är betydande och industrin sysselsätter dessutom ett betydande antal personer i EU. |
| --- | --- |

(77)

Eftersom uppdragsgivaren hela tiden äger råvarorna och de färdiga varorna, skiljer sig förädlingsavtal rättsligt sett från andra möjliga produktionsavtal. I detta fall tillför företagen i EU emellertid ett förädlingsvärde som överstiger 50 % av tillverkningskostnaden. Detta förädlingsvärde speglar också de teknik- och kapitalinvesteringar som unionsföretagen har gjort. Nettovärdet av dessa investeringar i EU är betydande och industrin sysselsätter dessutom ett betydande antal personer i EU.

| (78) | Det bör även påpekas att förädlingen i EU utgör ”den sista väsentliga bearbetningen” och således ger produkterna ursprung i EU. |
| --- | --- |

(78)

Det bör även påpekas att förädlingen i EU utgör ”den sista väsentliga bearbetningen” och således ger produkterna ursprung i EU.

| (79) | På grund av det ovanstående drogs slutsatsen att en sådan ekonomisk verksamhet som den som utförs av Solae Belgium och Solae Denmark i EU kan hotas av dumpning och således kan vara berättigad till skydd oavsett verksamhetens rättsliga karaktär (förädlingsavtal eller annat produktionsavtal). Mot bakgrund av det ovanstående drogs slutsatsen att Solae Belgium och Solae Denmark ska betraktas som unionstillverkare som utgör en del av unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(79)

På grund av det ovanstående drogs slutsatsen att en sådan ekonomisk verksamhet som den som utförs av Solae Belgium och Solae Denmark i EU kan hotas av dumpning och således kan vara berättigad till skydd oavsett verksamhetens rättsliga karaktär (förädlingsavtal eller annat produktionsavtal). Mot bakgrund av det ovanstående drogs slutsatsen att Solae Belgium och Solae Denmark ska betraktas som unionstillverkare som utgör en del av unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

| (80) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter inkom en exportör med synpunkter och ansåg att förädlingsföretag inte kan betraktas som unionstillverkare och inte har någon ställning i antidumpningsundersökningar. Exportören hävdade att eftersom Solae Europe, som är registrerat i Schweiz (dvs. utanför EU), hela tiden ägde råvarorna och de färdiga varorna, kunde Solae Belgium och Solae Denmark inte betraktas som unionstillverkare och var inte berättigade till skydd mot dumpning. |
| --- | --- |

(80)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter inkom en exportör med synpunkter och ansåg att förädlingsföretag inte kan betraktas som unionstillverkare och inte har någon ställning i antidumpningsundersökningar. Exportören hävdade att eftersom Solae Europe, som är registrerat i Schweiz (dvs. utanför EU), hela tiden ägde råvarorna och de färdiga varorna, kunde Solae Belgium och Solae Denmark inte betraktas som unionstillverkare och var inte berättigade till skydd mot dumpning.

| (81) | Exportören påpekade att i tidigare fall, till exempel ett fall som avsåg import av säckar, bärkassar och påsar av plast med ursprung i Kina (7), beslutade institutionerna att utesluta två kinesiska företag från ett urval av exporterande tillverkare, eftersom en stor del av den export av produkten som de uppgett inte hade tillverkats för deras egen räkning utan endast hade bearbetats för andra exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(81)

Exportören påpekade att i tidigare fall, till exempel ett fall som avsåg import av säckar, bärkassar och påsar av plast med ursprung i Kina (7), beslutade institutionerna att utesluta två kinesiska företag från ett urval av exporterande tillverkare, eftersom en stor del av den export av produkten som de uppgett inte hade tillverkats för deras egen räkning utan endast hade bearbetats för andra exporterande tillverkare.

| (82) | Det noteras att situationen i det fall som exportören hänvisade till inte kan jämföras med situationen i detta fall. För det första hade de kinesiska företagen i det ovan nämnda fallet avseende säckar, bärkassar och påsar av plast en egen tillverkning som inte omfattades av förädlingsavtal (men försäljningen av den egna tillverkningen var för liten för att företagen skulle kunna ingå i urvalet), medan hela verksamheten vid Solae Belgium och Solae Denmark i detta fall omfattas av förädlingsavtalet. |
| --- | --- |

(82)

Det noteras att situationen i det fall som exportören hänvisade till inte kan jämföras med situationen i detta fall. För det första hade de kinesiska företagen i det ovan nämnda fallet avseende säckar, bärkassar och påsar av plast en egen tillverkning som inte omfattades av förädlingsavtal (men försäljningen av den egna tillverkningen var för liten för att företagen skulle kunna ingå i urvalet), medan hela verksamheten vid Solae Belgium och Solae Denmark i detta fall omfattas av förädlingsavtalet.

| (83) | Medan Solae Belgium och Solae Denmark dessutom är helägda av Solae Europe, fastställdes vid undersökningen av de kinesiska företag som uteslöts ur urvalet inget ägandeförhållande med de övriga exporterande tillverkare för vilka de bearbetade produkterna. |
| --- | --- |

(83)

Medan Solae Belgium och Solae Denmark dessutom är helägda av Solae Europe, fastställdes vid undersökningen av de kinesiska företag som uteslöts ur urvalet inget ägandeförhållande med de övriga exporterande tillverkare för vilka de bearbetade produkterna.

| (84) | I sina synpunkter hänvisade exportören också till en annan tidigare undersökning, nämligen en som avsåg import av glycin med ursprung i Kina (8), där kommissionen betraktade några kinesiska företag som handlare i stället för tillverkare, eftersom det konstaterades att deras verksamhet inte utgjorde tillverkning. |
| --- | --- |

(84)

I sina synpunkter hänvisade exportören också till en annan tidigare undersökning, nämligen en som avsåg import av glycin med ursprung i Kina (8), där kommissionen betraktade några kinesiska företag som handlare i stället för tillverkare, eftersom det konstaterades att deras verksamhet inte utgjorde tillverkning.

| (85) | Det noteras i detta sammanhang att inte heller glycinfallet stöder exportörens argument, eftersom de exporterande kinesiska företagen i det fallet endast genomförde vissa tillverkningsprocesser som inte ändrade den berörda produktens kemiska sammansättning eller fysiska egenskaper. Detta var en helt annan situation än den i detta fall, där de processer som EU-företagen genomför omvandlar sojabönor eller sojaflingor till sojaproteiner och inte endast ändrar råvarans kemiska sammansättning eller fysiska egenskaper utan också tillför ett betydande värde till slutprodukten. |
| --- | --- |

(85)

Det noteras i detta sammanhang att inte heller glycinfallet stöder exportörens argument, eftersom de exporterande kinesiska företagen i det fallet endast genomförde vissa tillverkningsprocesser som inte ändrade den berörda produktens kemiska sammansättning eller fysiska egenskaper. Detta var en helt annan situation än den i detta fall, där de processer som EU-företagen genomför omvandlar sojabönor eller sojaflingor till sojaproteiner och inte endast ändrar råvarans kemiska sammansättning eller fysiska egenskaper utan också tillför ett betydande värde till slutprodukten.

| (86) | Exportören hävdade också att hela beslutsprocessen avseende förädlingsproduktionen i unionen äger rum i ett icke EU-företag och att förädlingsföretagens hela existens är fullständigt beroende av det schweiziska moderbolaget. Exportören tillade att i ett annat fall som avsåg import av vinylacetat med ursprung i Förenta staterna (9) uteslöt kommissionen en EU-tillverkare från definitionen av unionsindustrin på grund av dess förhållande till ett företag i det berörda landet. |
| --- | --- |

(86)

Exportören hävdade också att hela beslutsprocessen avseende förädlingsproduktionen i unionen äger rum i ett icke EU-företag och att förädlingsföretagens hela existens är fullständigt beroende av det schweiziska moderbolaget. Exportören tillade att i ett annat fall som avsåg import av vinylacetat med ursprung i Förenta staterna (9) uteslöt kommissionen en EU-tillverkare från definitionen av unionsindustrin på grund av dess förhållande till ett företag i det berörda landet.

| (87) | En annan part hävdade också att vid en analys av förädlingsavtalet och huruvida det avser tillverkning, bör frågor såsom huvudkontorets placering, intressecentrum och åtaganden gentemot EU-marknaden analyseras på liknande sätt som vid en analys av närstående företag vid definitionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

(87)

En annan part hävdade också att vid en analys av förädlingsavtalet och huruvida det avser tillverkning, bör frågor såsom huvudkontorets placering, intressecentrum och åtaganden gentemot EU-marknaden analyseras på liknande sätt som vid en analys av närstående företag vid definitionen av unionsindustrin.

| (88) | Som grupp har Solae strukturella kopplingar till det schweiziska moderbolaget och även organisatoriska kopplingar till amerikanska företag. Det är inget nytt i ett antidumpningsförfarande att företag med stark närvaro i EU har strukturella eller organisatoriska kopplingar eller kapitalkopplingar utanför EU. Sådana strukturella eller organisatoriska kopplingar utanför EU hindrar emellertid inte slutsatsen att klagande utgör EU-tillverkare. |
| --- | --- |

(88)

Som grupp har Solae strukturella kopplingar till det schweiziska moderbolaget och även organisatoriska kopplingar till amerikanska företag. Det är inget nytt i ett antidumpningsförfarande att företag med stark närvaro i EU har strukturella eller organisatoriska kopplingar eller kapitalkopplingar utanför EU. Sådana strukturella eller organisatoriska kopplingar utanför EU hindrar emellertid inte slutsatsen att klagande utgör EU-tillverkare.

| (89) | Det noteras att sådana argument är relevanta med avseende på tillämpningen av artikel 4.1 a i grundförordningen och definitionen av unionsindustrin endast i det fallet att Solae Europe skulle vara ett företag i ett berört land, dvs. i detta fall Kina. Detta är helt klart inte fallet, och följaktligen är exportörens argument irrelevant. |
| --- | --- |

(89)

Det noteras att sådana argument är relevanta med avseende på tillämpningen av artikel 4.1 a i grundförordningen och definitionen av unionsindustrin endast i det fallet att Solae Europe skulle vara ett företag i ett berört land, dvs. i detta fall Kina. Detta är helt klart inte fallet, och följaktligen är exportörens argument irrelevant.

| (90) | Det bör dessutom upprepas att ägandet av de råvaror som används och/eller den färdiga produkten inte är det avgörande kriteriet när det gäller att definiera en unionstillverkare. Även om förädlingsavtal rättsligt sett skiljer sig från andra produktionsavtal, kan förädlingsföretag betraktas som unionstillverkare. |
| --- | --- |

(90)

Det bör dessutom upprepas att ägandet av de råvaror som används och/eller den färdiga produkten inte är det avgörande kriteriet när det gäller att definiera en unionstillverkare. Även om förädlingsavtal rättsligt sett skiljer sig från andra produktionsavtal, kan förädlingsföretag betraktas som unionstillverkare.

| (91) | Detta synsätt är förenligt med institutionernas tidigare praxis, såsom i översynen vid giltighetstidens utgång avseende import av furfurylalkohol med ursprung i Kina (10). |
| --- | --- |

(91)

Detta synsätt är förenligt med institutionernas tidigare praxis, såsom i översynen vid giltighetstidens utgång avseende import av furfurylalkohol med ursprung i Kina (10).

| (92) | Det bör upprepas att i detta fall tillför företagen i EU ett förädlingsvärde som överstiger 50 % av tillverkningskostnaden. Detta förädlingsvärde speglar teknik- och kapitalinvesteringar som unionsföretag har gjort. Nettovärdet av dessa investeringar i EU är betydande och industrin sysselsätter dessutom ett stort antal personer i unionen. |
| --- | --- |

(92)

Det bör upprepas att i detta fall tillför företagen i EU ett förädlingsvärde som överstiger 50 % av tillverkningskostnaden. Detta förädlingsvärde speglar teknik- och kapitalinvesteringar som unionsföretag har gjort. Nettovärdet av dessa investeringar i EU är betydande och industrin sysselsätter dessutom ett stort antal personer i unionen.

| (93) | Sammanfattningsvis betraktas Solae Belgium och Solae Denmark som unionstillverkare som utgör en del av unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen, och kallas således nedan unionsindustrin. |
| --- | --- |

(93)

Sammanfattningsvis betraktas Solae Belgium och Solae Denmark som unionstillverkare som utgör en del av unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen, och kallas således nedan unionsindustrin.

| (94) | Unionens sammanlagda tillverkning i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen fastställdes på grundval av klagandens svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(94)

Unionens sammanlagda tillverkning i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen fastställdes på grundval av klagandens svar på frågeformuläret.

| (95) | Eftersom unionsindustrin endast omfattar en tillverkare, presenteras uppgifterna nedan i indexerad form i syfte att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(95)

Eftersom unionsindustrin endast omfattar en tillverkare, presenteras uppgifterna nedan i indexerad form i syfte att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.

2.   FÖRBRUKNINGEN I UNIONEN

| (96) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av försäljningsvolymen av den av unionsindustrin förädlade produktionen avsedd för unionsmarknaden, importvolymerna till unionsmarknaden enligt uppgifter från Eurostat samt klagandens uppskattningar. |
| --- | --- |

(96)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av försäljningsvolymen av den av unionsindustrin förädlade produktionen avsedd för unionsmarknaden, importvolymerna till unionsmarknaden enligt uppgifter från Eurostat samt klagandens uppskattningar.

| (97) | KN-numren avseende vissa koncentrerade sojaproteinprodukter täcker en lång rad olika produkter, och inte endast den undersökta produkten. På grundval av ingående efterforskningar och marknadskunskap uppskattade klaganden värdet och volymen av importen av den undersökta produkten till unionen. Dessa uppskattningar granskades under undersökningen och anses vara tillförlitliga. Kommissionen mottog inga synpunkter med alternativa förslag, som skulle kunde ifrågasätta att dessa uppskattningar användes i undersökningen. |
| --- | --- |

(97)

KN-numren avseende vissa koncentrerade sojaproteinprodukter täcker en lång rad olika produkter, och inte endast den undersökta produkten. På grundval av ingående efterforskningar och marknadskunskap uppskattade klaganden värdet och volymen av importen av den undersökta produkten till unionen. Dessa uppskattningar granskades under undersökningen och anses vara tillförlitliga. Kommissionen mottog inga synpunkter med alternativa förslag, som skulle kunde ifrågasätta att dessa uppskattningar användes i undersökningen.

| (98) | En part hävdade att metoden för beräkning av importen inte hade förklarats tillräckligt väl. Inga uppgifter som styrker denna kritik lades dock fram. Parten i fråga kritiserade kommissionens tillvägagångssätt utan att emellertid föreslå ett lämpligare eller mer tillförlitligt alternativ. Kritiken avsåg främst den omständigheten att parten inte hade getts tillfälle att lämna synpunkter. Det erinras om att den icke-konfidentiella versionen av klagomålet, där uteslutandemetoden beskrivs, ingick i de icke-konfidentiella handlingarna när förfarandet inleddes. |
| --- | --- |

(98)

En part hävdade att metoden för beräkning av importen inte hade förklarats tillräckligt väl. Inga uppgifter som styrker denna kritik lades dock fram. Parten i fråga kritiserade kommissionens tillvägagångssätt utan att emellertid föreslå ett lämpligare eller mer tillförlitligt alternativ. Kritiken avsåg främst den omständigheten att parten inte hade getts tillfälle att lämna synpunkter. Det erinras om att den icke-konfidentiella versionen av klagomålet, där uteslutandemetoden beskrivs, ingick i de icke-konfidentiella handlingarna när förfarandet inleddes.

| (99) | Det erinras om att kommissionen dubbelkontrollerade de uppgifter som lämnats i klagomålet och inte kunde fastställa något som undergrävde rimligheten hos den valda metoden. Eftersom parterna dessutom inte föreslog någon alternativ uteslutandemetod ansågs deras synpunkter vara ogrundade. |
| --- | --- |

(99)

Det erinras om att kommissionen dubbelkontrollerade de uppgifter som lämnats i klagomålet och inte kunde fastställa något som undergrävde rimligheten hos den valda metoden. Eftersom parterna dessutom inte föreslog någon alternativ uteslutandemetod ansågs deras synpunkter vara ogrundade.

| (100) | Under skadeundersökningsperioden minskade efterfrågan på unionsmarknaden med totalt 8 %. Förbrukningen i unionen var oförändrad mellan 2007 och 2008, minskade med 8 % 2009 och var oförändrad under undersökningsperioden.

  Tabell 1










  Förbrukning i unionen | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (i ton) | Konfidentiella affärsuppgifter |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 92 | 92 |
| Källa: | Svar på frågeformulär från unionsindustrin och klagandens uppskattningar grundade på uppgifter från Eurostat. |

(100)

Under skadeundersökningsperioden minskade efterfrågan på unionsmarknaden med totalt 8 %. Förbrukningen i unionen var oförändrad mellan 2007 och 2008, minskade med 8 % 2009 och var oförändrad under undersökningsperioden.

Tabell 1

Förbrukning i unionen

2007

2008

2009

UP

Volym (i ton)

Konfidentiella affärsuppgifter

Index (2007 = 100)

100

100

92

92

Källa:

Svar på frågeformulär från unionsindustrin och klagandens uppskattningar grundade på uppgifter från Eurostat.

3.   IMPORT FRÅN DET BERÖRDA LANDET

a)   
  Volym

| (101) | Importvolymen för den berörda produkten ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden och uppgick till 20 117 ton under undersökningsperioden. Importen från Kina var oförändrad mellan 2007 och 2008, men ökade med 26 procentenheter 2009, när den var som störst. Under undersökningsperioden minskade den med omkring 9 procentenheter.

  Tabell 2 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym av den dumpade importen från det berörda landet (i ton) | 17 495 | 17 557 | 22 017 | 20 117 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 126 | 115 |
| Marknadsandel för den dumpade importen från det berörda landet – indexerad | 100 | 100 | 136 | 125 |
| Källa: | Klagandens uppskattningar grundade på uppgifter från Eurostat. |

(101)

Importvolymen för den berörda produkten ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden och uppgick till 20 117 ton under undersökningsperioden. Importen från Kina var oförändrad mellan 2007 och 2008, men ökade med 26 procentenheter 2009, när den var som störst. Under undersökningsperioden minskade den med omkring 9 procentenheter.

Tabell 2

2007

2008

2009

UP

Volym av den dumpade importen från det berörda landet (i ton)

17 495

17 557

22 017

20 117

Index (2007 = 100)

100

100

126

115

Marknadsandel för den dumpade importen från det berörda landet – indexerad

100

100

136

125

Källa:

Klagandens uppskattningar grundade på uppgifter från Eurostat.

b)   
  Marknadsandel för den berörda importen

| (102) | Index för utvecklingen av marknadsandelen för den dumpade importen från Kina ökade med 25 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen var oförändrad mellan 2007 och 2008, men ökade med 36 % 2009. Under undersökningsperioden minskade den med 11 procentenheter. |
| --- | --- |

(102)

Index för utvecklingen av marknadsandelen för den dumpade importen från Kina ökade med 25 % under skadeundersökningsperioden. Marknadsandelen var oförändrad mellan 2007 och 2008, men ökade med 36 % 2009. Under undersökningsperioden minskade den med 11 procentenheter.

c)   
  Priser

i)   Prisutveckling

| (103) | Det genomsnittliga importpriset ökade totalt med 37 % under skadeundersökningsperioden. Inledningsvis ökade det med så mycket som 48 % mellan 2007 och 2008, men sjönk därefter med 11 procentenheter 2009 och förblev på den nivån under undersökningsperioden. Det genomsnittliga priset för import från Kina under undersökningsperioden var 1 569 euro per ton.

  Tabell 3 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Priset cif för import från Kina (euro/ton) | 1 149 | 1 704 | 1 570 | 1 569 |
| Index (2007 = 100) | 100 | 148 | 137 | 137 |
| Källa: | Klagandens uppskattningar grundade på uppgifter från Eurostat. |

(103)

Det genomsnittliga importpriset ökade totalt med 37 % under skadeundersökningsperioden. Inledningsvis ökade det med så mycket som 48 % mellan 2007 och 2008, men sjönk därefter med 11 procentenheter 2009 och förblev på den nivån under undersökningsperioden. Det genomsnittliga priset för import från Kina under undersökningsperioden var 1 569 euro per ton.

Tabell 3

2007

2008

2009

UP

Priset cif för import från Kina (euro/ton)

1 149

1 704

1 570

1 569

Index (2007 = 100)

100

148

137

137

Källa:

Klagandens uppskattningar grundade på uppgifter från Eurostat.

ii)   Prisunderskridande

| (104) | I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes unionstillverkarens vägda genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerade i synnerhet för kreditkostnader, leveranskostnader, förpackning och provisioner till nivån fritt fabrik, med de samarbetsvilliga kinesiska exportörernas motsvarande vägda genomsnittliga priser cif till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, justerade för att täcka alla kostnader för tullklarering, dvs. tull och kostnader efter importen (landningspris). |
| --- | --- |

(104)

I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes unionstillverkarens vägda genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder på unionsmarknaden, justerade i synnerhet för kreditkostnader, leveranskostnader, förpackning och provisioner till nivån fritt fabrik, med de samarbetsvilliga kinesiska exportörernas motsvarande vägda genomsnittliga priser cif till den första oberoende kunden på unionsmarknaden, justerade för att täcka alla kostnader för tullklarering, dvs. tull och kostnader efter importen (landningspris).

| (105) | Jämförelsen visade att importen av den berörda produkten under undersökningsperioden underskred unionsindustrins priser med omkring 12 %.






  Företag | Prisunderskridande |
| --- | --- | --- |
| Crowngruppen | 11,1 % |
| Gushengruppen | 9,6 % |
| Sinoglorygruppen | 15,0 % |

(105)

Jämförelsen visade att importen av den berörda produkten under undersökningsperioden underskred unionsindustrins priser med omkring 12 %.

Företag

Prisunderskridande

Crowngruppen

11,1 %

Gushengruppen

9,6 %

Sinoglorygruppen

15,0 %

| (106) | En part hävdade att nivån på prisunderskridandet naturligtvis har beräknats endast för undersökningsperioden och att tidigare nivåer av prisunderskridande inte är kända. Parten hävdade emellertid att eftersom de kinesiska importpriserna ökade betydligt mer än unionsindustrins priser mellan 2007 och undersökningsperioden, kan man sluta sig till att prisunderskridandet har minskat. |
| --- | --- |

(106)

En part hävdade att nivån på prisunderskridandet naturligtvis har beräknats endast för undersökningsperioden och att tidigare nivåer av prisunderskridande inte är kända. Parten hävdade emellertid att eftersom de kinesiska importpriserna ökade betydligt mer än unionsindustrins priser mellan 2007 och undersökningsperioden, kan man sluta sig till att prisunderskridandet har minskat.

| (107) | Det medges att medan de kinesiska importpriserna ökade med 37 % mellan 2007 och undersökningsperioden, ökade unionsindustrins priser med endast 15 % (se skäl 119). Det står således klart att när det gäller de genomsnittliga priserna har skillnaden mellan de kinesiska priserna och EU-priserna minskat mellan 2007 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(107)

Det medges att medan de kinesiska importpriserna ökade med 37 % mellan 2007 och undersökningsperioden, ökade unionsindustrins priser med endast 15 % (se skäl 119). Det står således klart att när det gäller de genomsnittliga priserna har skillnaden mellan de kinesiska priserna och EU-priserna minskat mellan 2007 och undersökningsperioden.

4.   UNIONSINDUSTRINS SITUATION

| (108) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(108)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (109) | För skadeanalysen fastställdes skadeindikatorerna på grundval av uppgifter som hämtades ur klagandens fullständiga och vederbörligen kontrollerade svar på frågeformuläret. |
| --- | --- |

(109)

För skadeanalysen fastställdes skadeindikatorerna på grundval av uppgifter som hämtades ur klagandens fullständiga och vederbörligen kontrollerade svar på frågeformuläret.

a)   
  Produktion

| (110) | Tillverkningen i unionen minskade med 14 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Den minskade med 8 % år 2008, och därefter med ytterligare 15 procentenheter 2009. Emellertid skedde det en tydlig förbättring mellan 2009 och undersökningsperioden, då produktionen ökade med 9 procentenheter.

  Tabell 4 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (i ton) | Konfidentiella affärsuppgifter |
| Index (2007 = 100) | 100 | 92 | 77 | 86 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(110)

Tillverkningen i unionen minskade med 14 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Den minskade med 8 % år 2008, och därefter med ytterligare 15 procentenheter 2009. Emellertid skedde det en tydlig förbättring mellan 2009 och undersökningsperioden, då produktionen ökade med 9 procentenheter.

Tabell 4

2007

2008

2009

UP

Produktion (i ton)

Konfidentiella affärsuppgifter

Index (2007 = 100)

100

92

77

86

Källa:

Svar på frågeformulär.

b)   
  Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (111) | Unionstillverkarens produktionskapacitet var oförändrad under hela skadeundersökningsperioden.

  Tabell 5 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (i ton) | Konfidentiella affärsuppgifter |
| Index (2007 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitetsutnyttjande | Konfidentiella affärsuppgifter |
| Index (2007 = 100) | 100 | 92 | 77 | 86 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(111)

Unionstillverkarens produktionskapacitet var oförändrad under hela skadeundersökningsperioden.

Tabell 5

2007

2008

2009

UP

Produktionskapacitet (i ton)

Konfidentiella affärsuppgifter

Index (2007 = 100)

100

100

100

100

Kapacitetsutnyttjande

Konfidentiella affärsuppgifter

Index (2007 = 100)

100

92

77

86

Källa:

Svar på frågeformulär.

| (112) | Index för kapacitetsutnyttjandet minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden. Det minskade med 8 % mellan 2007 och 2008, och med ytterligare 15 procentenheter 2009. Därefter ökade det med 9 procentenheter under undersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandets utveckling speglar produktionens utveckling under skadeundersökningsperioden, eftersom produktionskapaciteten var oförändrad. |
| --- | --- |

(112)

Index för kapacitetsutnyttjandet minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden. Det minskade med 8 % mellan 2007 och 2008, och med ytterligare 15 procentenheter 2009. Därefter ökade det med 9 procentenheter under undersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandets utveckling speglar produktionens utveckling under skadeundersökningsperioden, eftersom produktionskapaciteten var oförändrad.

| (113) | Det noteras att kapacitetsutnyttjandet fortfarande var relativt högt och uppgick till över 80 % under undersökningsperioden, trots att det totalt sett minskade. |
| --- | --- |

(113)

Det noteras att kapacitetsutnyttjandet fortfarande var relativt högt och uppgick till över 80 % under undersökningsperioden, trots att det totalt sett minskade.

c)   
  Försäljningsvolym

| (114) | Unionsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående kunder på EU-marknaden minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningen minskade med 9 % mellan 2007 och 2008 samt med ytterligare 5 procentenheter 2009. Emellertid skedde det en klar förbättring mellan 2009 och undersökningsperioden, när försäljningen ökade med omkring 6 procentenheter.

  Tabell 6 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning i EU (i ton) | Konfidentiella affärsuppgifter |
| Index (2007 = 100) | 100 | 91 | 86 | 92 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(114)

Unionsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående kunder på EU-marknaden minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningen minskade med 9 % mellan 2007 och 2008 samt med ytterligare 5 procentenheter 2009. Emellertid skedde det en klar förbättring mellan 2009 och undersökningsperioden, när försäljningen ökade med omkring 6 procentenheter.

Tabell 6

2007

2008

2009

UP

Försäljning i EU (i ton)

Konfidentiella affärsuppgifter

Index (2007 = 100)

100

91

86

92

Källa:

Svar på frågeformulär.

d)   
  Marknadsandel

| (115) | Unionsindustrin behöll i stort sett sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Index minskade med så mycket som 9 % mellan 2007 och 2008, men återhämtade sig redan 2009 med 1 procentenhet och steg med ytterligare 7 procentenheter under undersökningsperioden.

  Tabell 7 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsindustrins marknadsandel | Konfidentiella affärsuppgifter |
| Index (2007 = 100) | 100 | 91 | 92 | 99 |
| Källa: | Unionsindustrins svar på frågeformulär och klagandens uppskattningar grundade på uppgifter från Eurostat. |

(115)

Unionsindustrin behöll i stort sett sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden. Index minskade med så mycket som 9 % mellan 2007 och 2008, men återhämtade sig redan 2009 med 1 procentenhet och steg med ytterligare 7 procentenheter under undersökningsperioden.

Tabell 7

2007

2008

2009

UP

Unionsindustrins marknadsandel

Konfidentiella affärsuppgifter

Index (2007 = 100)

100

91

92

99

Källa:

Unionsindustrins svar på frågeformulär och klagandens uppskattningar grundade på uppgifter från Eurostat.

e)   
  Tillväxt

| (116) | Mellan 2007 och undersökningsperioden, när förbrukningen i unionen minskade med 8 %, minskade även försäljningsvolymen med 8 %, och unionsindustrins marknadsandel var oförändrad. |
| --- | --- |

(116)

Mellan 2007 och undersökningsperioden, när förbrukningen i unionen minskade med 8 %, minskade även försäljningsvolymen med 8 %, och unionsindustrins marknadsandel var oförändrad.

f)   
  Sysselsättning

| (117) | Sysselsättningen minskade med 7 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Den ökade något mellan 2007 och 2008 för att sedan plötsligt sjunka med 10 procentenheter 2009. Under undersökningsperioden ökade sysselsättningen emellertid igen med 2 procentenheter.

  Tabell 8 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning (antal personer) | Konfidentiella affärsuppgifter |
| Index (2007 = 100) | 100 | 101 | 91 | 93 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(117)

Sysselsättningen minskade med 7 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Den ökade något mellan 2007 och 2008 för att sedan plötsligt sjunka med 10 procentenheter 2009. Under undersökningsperioden ökade sysselsättningen emellertid igen med 2 procentenheter.

Tabell 8

2007

2008

2009

UP

Sysselsättning (antal personer)

Konfidentiella affärsuppgifter

Index (2007 = 100)

100

101

91

93

Källa:

Svar på frågeformulär.

g)   
  Produktivitet

| (118) | Produktiviteten, mätt som produktion (i ton) per anställd och år, minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Denna nedgång speglar den omständigheten att produktionen minskade snabbare än sysselsättningen. Mellan 2009 och undersökningsperioden ökade produktiviteten med 8 procentenheter, vilket speglar att produktionen ökade snabbare än sysselsättningen.

  Tabell 9 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (i ton per anställd) | Konfidentiella affärsuppgifter |
| Index (2007 = 100) | 100 | 91 | 85 | 93 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(118)

Produktiviteten, mätt som produktion (i ton) per anställd och år, minskade med 7 % under skadeundersökningsperioden. Denna nedgång speglar den omständigheten att produktionen minskade snabbare än sysselsättningen. Mellan 2009 och undersökningsperioden ökade produktiviteten med 8 procentenheter, vilket speglar att produktionen ökade snabbare än sysselsättningen.

Tabell 9

2007

2008

2009

UP

Produktivitet (i ton per anställd)

Konfidentiella affärsuppgifter

Index (2007 = 100)

100

91

85

93

Källa:

Svar på frågeformulär.

h)   
  Faktorer som påverkar försäljningspriserna

| (119) | Unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser ökade med omkring 15 % under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga priset steg 2008 och 2009 (med 8 % respektive 10 procentenheter), innan det under undersökningsperioden sjönk med 3 procentenheter. I allmänhet är priserna på koncentrerade sojaproteinprodukter väldigt beroende av kostnaderna för de viktigaste råvarorna (dvs. sojabönor eller sojabönsflingor) och energi. Dessa står tillsammans för en betydande del av tillverkningskostnaderna. Det noteras att marknaden för sojabönor är föränderlig och kännetecknas av betydande årliga och till och med månatliga fluktuationer. |
| --- | --- |

(119)

Unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser ökade med omkring 15 % under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga priset steg 2008 och 2009 (med 8 % respektive 10 procentenheter), innan det under undersökningsperioden sjönk med 3 procentenheter. I allmänhet är priserna på koncentrerade sojaproteinprodukter väldigt beroende av kostnaderna för de viktigaste råvarorna (dvs. sojabönor eller sojabönsflingor) och energi. Dessa står tillsammans för en betydande del av tillverkningskostnaderna. Det noteras att marknaden för sojabönor är föränderlig och kännetecknas av betydande årliga och till och med månatliga fluktuationer.

| (120) | Mot bakgrund av de betydande variationerna i försäljningspriserna mellan de olika typerna av den undersökta produkten, bör utvecklingen av de genomsnittliga försäljningspriserna betraktas med försiktighet, eftersom genomsnittspriset kraftigt påverkas av förändringar i produktutbudet.

  Tabell 10 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhetspris på EU-marknaden (euro/ton) | Konfidentiella affärsuppgifter |
| Index (2007 = 100) | 100 | 108 | 118 | 115 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(120)

Mot bakgrund av de betydande variationerna i försäljningspriserna mellan de olika typerna av den undersökta produkten, bör utvecklingen av de genomsnittliga försäljningspriserna betraktas med försiktighet, eftersom genomsnittspriset kraftigt påverkas av förändringar i produktutbudet.

Tabell 10

2007

2008

2009

UP

Enhetspris på EU-marknaden (euro/ton)

Konfidentiella affärsuppgifter

Index (2007 = 100)

100

108

118

115

Källa:

Svar på frågeformulär.

i)   
  Dumpningsmarginalens storlek

| (121) | Med tanke på volymen, marknadsandelen och priserna för importen från Kina kan de faktiska dumpningsmarginalernas effekt för unionsindustrin inte anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(121)

Med tanke på volymen, marknadsandelen och priserna för importen från Kina kan de faktiska dumpningsmarginalernas effekt för unionsindustrin inte anses vara försumbar.

j)   
  Lager

| (122) | Det utgående lagret var i stort sett oförändrat mellan 2007 och undersökningsperioden. Det noteras att lagret motsvarar en ganska liten andel av årsproduktionen och att denna indikator därför är av begränsad relevans för skadeanalysen.

  Tabell 11 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | Konfidentiella affärsuppgifter |
| Index (2007 = 100) | 100 | 90 | 110 | 99 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(122)

Det utgående lagret var i stort sett oförändrat mellan 2007 och undersökningsperioden. Det noteras att lagret motsvarar en ganska liten andel av årsproduktionen och att denna indikator därför är av begränsad relevans för skadeanalysen.

Tabell 11

2007

2008

2009

UP

Utgående lager (i ton)

Konfidentiella affärsuppgifter

Index (2007 = 100)

100

90

110

99

Källa:

Svar på frågeformulär.

k)   
  Löner

| (123) | Den årliga arbetskraftskostnaden ökade med 7 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Den ökade med 5 % mellan 2007 och 2008, minskade med 2 procentenheter 2009 och ökade sedan med 4 procentenheter under undersökningsperioden.

  Tabell 12 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Årlig arbetskraftskostnad (euro) | Konfidentiella affärsuppgifter |
| Index (2007 = 100) | 100 | 105 | 103 | 107 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(123)

Den årliga arbetskraftskostnaden ökade med 7 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Den ökade med 5 % mellan 2007 och 2008, minskade med 2 procentenheter 2009 och ökade sedan med 4 procentenheter under undersökningsperioden.

Tabell 12

2007

2008

2009

UP

Årlig arbetskraftskostnad (euro)

Konfidentiella affärsuppgifter

Index (2007 = 100)

100

105

103

107

Källa:

Svar på frågeformulär.

l)   
  Lönsamhet och räntabilitet

| (124) | Lönsamheten på försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder på EU-marknaden, uttryckt i procent av nettoförsäljningen, fluktuerade avsevärt under skadeundersökningsperioden. Medan unionsindustrin gjorde vinst 2007 och 2009, led den förluster 2008 och under undersökningsperioden. Den varierande lönsamheten kan vara en återspegling av fluktuationerna på marknaden för sojabönor.

  Tabell 13 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet i EU (% av nettoförsäljningen) | Konfidentiella affärsuppgifter |
| Index (2007 = 100) | 100 | –89 | 10 | –45 |
| Räntabilitet (vinst i % av investeringarnas bokförda nettovärde) | Konfidentiella affärsuppgifter |
| Index (2007 = 100) | 100 | – 160 | –9 | – 109 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(124)

Lönsamheten på försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder på EU-marknaden, uttryckt i procent av nettoförsäljningen, fluktuerade avsevärt under skadeundersökningsperioden. Medan unionsindustrin gjorde vinst 2007 och 2009, led den förluster 2008 och under undersökningsperioden. Den varierande lönsamheten kan vara en återspegling av fluktuationerna på marknaden för sojabönor.

Tabell 13

2007

2008

2009

UP

Lönsamhet i EU (% av nettoförsäljningen)

Konfidentiella affärsuppgifter

Index (2007 = 100)

100

–89

10

–45

Räntabilitet (vinst i % av investeringarnas bokförda nettovärde)

Konfidentiella affärsuppgifter

Index (2007 = 100)

100

– 160

–9

– 109

Källa:

Svar på frågeformulär.

| (125) | Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, följde i stort sett lönsamhetsutvecklingen. |
| --- | --- |

(125)

Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, följde i stort sett lönsamhetsutvecklingen.

m)   
  Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga

| (126) | Kassaflödet (netto) från verksamheten fluktuerade avsevärt under skadeundersökningsperioden. Kassaflödet var positivt 2007, försämrades 2008 då det blev negativt, men förbättrades igen 2009 för att åter bli negativt under undersökningsperioden. Kassaflödet följde i stort sett lönsamhetsutvecklingen. |
| --- | --- |

(126)

Kassaflödet (netto) från verksamheten fluktuerade avsevärt under skadeundersökningsperioden. Kassaflödet var positivt 2007, försämrades 2008 då det blev negativt, men förbättrades igen 2009 för att åter bli negativt under undersökningsperioden. Kassaflödet följde i stort sett lönsamhetsutvecklingen.

| (127) | Det fanns inga indikationer på att unionsindustrin hade svårigheter att anskaffa kapital, främst beroende på att den ingår i en större koncern.

  Tabell 14 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde (euro) | Konfidentiella affärsuppgifter |
| Index (2007 = 100) | 100 | –93 | 24 | –7 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(127)

Det fanns inga indikationer på att unionsindustrin hade svårigheter att anskaffa kapital, främst beroende på att den ingår i en större koncern.

Tabell 14

2007

2008

2009

UP

Kassaflöde (euro)

Konfidentiella affärsuppgifter

Index (2007 = 100)

100

–93

24

–7

Källa:

Svar på frågeformulär.

n)   
  Investeringar

| (128) | De årliga investeringarna i tillverkningen av den likadana produkten ökade med 4 % mellan 2007 och 2008 och med ytterligare 29 procentenheter 2009. De minskade med 5 procentenheter under undersökningsperioden. Sammanlagt ökade investeringarna med 28 % under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 15 | 2007 | 2008 | 2009 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvesteringar (euro) | Konfidentiella affärsuppgifter |
| Index (2007 = 100) | 100 | 104 | 133 | 128 |
| Källa: | Svar på frågeformulär. |

(128)

De årliga investeringarna i tillverkningen av den likadana produkten ökade med 4 % mellan 2007 och 2008 och med ytterligare 29 procentenheter 2009. De minskade med 5 procentenheter under undersökningsperioden. Sammanlagt ökade investeringarna med 28 % under skadeundersökningsperioden.

Tabell 15

2007

2008

2009

UP

Nettoinvesteringar (euro)

Konfidentiella affärsuppgifter

Index (2007 = 100)

100

104

133

128

Källa:

Svar på frågeformulär.

5.   SLUTSATS OM SKADA

| (129) | Analysen av uppgifterna visar att unionsindustrins produktion, kapacitetsutnyttjande, försäljning, sysselsättning och produktivitet totalt sett minskade under skadeundersökningsperioden medan lönekostnaderna ökade. |
| --- | --- |

(129)

Analysen av uppgifterna visar att unionsindustrins produktion, kapacitetsutnyttjande, försäljning, sysselsättning och produktivitet totalt sett minskade under skadeundersökningsperioden medan lönekostnaderna ökade.

| (130) | Samtidigt mildras den negativa bilden av den omständigheten att de flesta av dessa indikatorer utvecklades positivt mellan 2009 och undersökningsperioden (2010). Särskilt bör nämnas att mellan 2009 och 2010 (undersökningsperioden) ökade produktionen och kapacitetsutnyttjandet med 9 procentenheter, försäljningen och marknadsandelen i EU ökade med 6 respektive 7 procentenheter, sysselsättningen ökade med 2 procentenheter och produktiviteten ökade med så mycket som 8 procentenheter. |
| --- | --- |

(130)

Samtidigt mildras den negativa bilden av den omständigheten att de flesta av dessa indikatorer utvecklades positivt mellan 2009 och undersökningsperioden (2010). Särskilt bör nämnas att mellan 2009 och 2010 (undersökningsperioden) ökade produktionen och kapacitetsutnyttjandet med 9 procentenheter, försäljningen och marknadsandelen i EU ökade med 6 respektive 7 procentenheter, sysselsättningen ökade med 2 procentenheter och produktiviteten ökade med så mycket som 8 procentenheter.

| (131) | Unionsindustrins marknadsandel var dessutom i stort sett oförändrad under skadeundersökningsperioden. Den minskade 2008, men ökade igen redan 2009. År 2010 nådde den en nivå som låg mycket nära nivån 2007. |
| --- | --- |

(131)

Unionsindustrins marknadsandel var dessutom i stort sett oförändrad under skadeundersökningsperioden. Den minskade 2008, men ökade igen redan 2009. År 2010 nådde den en nivå som låg mycket nära nivån 2007.

| (132) | Lönsamheten liksom räntabiliteten och kassaflödet (som båda är nära relaterade till lönsamheten) uppvisar alla en blandad bild av unionsindustrins ekonomiska situation. Medan de totalt sett minskade (mellan 2007 och undersökningsperioden), varierade de också betydligt, vilket visar marknadens föränderliga karaktär. |
| --- | --- |

(132)

Lönsamheten liksom räntabiliteten och kassaflödet (som båda är nära relaterade till lönsamheten) uppvisar alla en blandad bild av unionsindustrins ekonomiska situation. Medan de totalt sett minskade (mellan 2007 och undersökningsperioden), varierade de också betydligt, vilket visar marknadens föränderliga karaktär.

| (133) | Nettoinvesteringarna ökade kraftigt mellan 2007 och 2009 (med 33 %), men minskade något (med 5 procentenheter) 2010 (undersökningsperioden). |
| --- | --- |

(133)

Nettoinvesteringarna ökade kraftigt mellan 2007 och 2009 (med 33 %), men minskade något (med 5 procentenheter) 2010 (undersökningsperioden).

| (134) | Vidare var unionsindustrins faktiska förluster under undersökningsperioden relativt blygsamma. |
| --- | --- |

(134)

Vidare var unionsindustrins faktiska förluster under undersökningsperioden relativt blygsamma.

| (135) | Mot bakgrund av det ovanstående dras slutsatsen att unionsindustrin har lidit viss skada. Med hänsyn till den relativt obetydliga nivån på unionsindustrins faktiska förluster under undersökningsperioden och tecknen på återhämtning mot slutet av skadeundersökningsperioden, kan skadan emellertid inte betraktas som väsentlig i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(135)

Mot bakgrund av det ovanstående dras slutsatsen att unionsindustrin har lidit viss skada. Med hänsyn till den relativt obetydliga nivån på unionsindustrins faktiska förluster under undersökningsperioden och tecknen på återhämtning mot slutet av skadeundersökningsperioden, kan skadan emellertid inte betraktas som väsentlig i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

| (136) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade klaganden att skadan i detta fall bör anses vara väsentlig, eftersom man i vissa andra fall med påstådda liknande omständigheter (dvs. en positiv utveckling mot slutet av skadeundersökningsperioden) (11) kommit fram till ett annat resultat. Klaganden hävdade vidare att det inte är förenligt med WTO-bestämmelserna att titta på den senare delen av skadeundersökningsperioden och dra slutsatser av tecken på återhämtning under den perioden (12). |
| --- | --- |

(136)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade klaganden att skadan i detta fall bör anses vara väsentlig, eftersom man i vissa andra fall med påstådda liknande omständigheter (dvs. en positiv utveckling mot slutet av skadeundersökningsperioden) (11) kommit fram till ett annat resultat. Klaganden hävdade vidare att det inte är förenligt med WTO-bestämmelserna att titta på den senare delen av skadeundersökningsperioden och dra slutsatser av tecken på återhämtning under den perioden (12).

| (137) | Det noteras i detta sammanhang att varje fall måste bedömas för sig. I detta särskilda fall visade undersökningen att det fanns tydliga tecken på återhämtning hos unionsindustrin mot slutet av skadeundersökningsperioden och att omfattningen av den negativa utvecklingen dessutom var relativt begränsad. Till exempel var unionsindustrins marknadsandel oförändrad och i allmänhet relativt stor, kapacitetsutnyttjandet minskade något, men förblev på en nivå över 80 %, och investeringarna ökade. När det däremot gäller oxalsyra (13) förlorade unionsindustrin en marknadsandel på 9 % under undersökningsperioden i förhållande till det första året av skadeundersökningsperioden (14). När det gäller citronsyra (15) noterades en liknande förlust av marknadsandelar samtidigt som investeringarna sjönk (16). |
| --- | --- |

(137)

Det noteras i detta sammanhang att varje fall måste bedömas för sig. I detta särskilda fall visade undersökningen att det fanns tydliga tecken på återhämtning hos unionsindustrin mot slutet av skadeundersökningsperioden och att omfattningen av den negativa utvecklingen dessutom var relativt begränsad. Till exempel var unionsindustrins marknadsandel oförändrad och i allmänhet relativt stor, kapacitetsutnyttjandet minskade något, men förblev på en nivå över 80 %, och investeringarna ökade. När det däremot gäller oxalsyra (13) förlorade unionsindustrin en marknadsandel på 9 % under undersökningsperioden i förhållande till det första året av skadeundersökningsperioden (14). När det gäller citronsyra (15) noterades en liknande förlust av marknadsandelar samtidigt som investeringarna sjönk (16).

| (138) | När det gäller WTO-skyldigheterna hänvisas det i den nämnda panelrapporten till en helt annan situation, där den undersökande myndigheten bara granskade partiella uppgifter som avsåg endast sex månader under vart och ett av tre på varandra följande år och grundade sitt avgörande på denna ofullständiga analys. Det är uppenbart att situationen i detta fall är annorlunda, eftersom skadeanalysen omfattar uppgifter från fyra hela på varandra följande år och det dessutom läggs viss vikt vid den omständigheten att det i slutet av denna fyraårsperiod var en positiv utveckling när det gäller många av de analyserade tendenserna i förhållande till året före undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(138)

När det gäller WTO-skyldigheterna hänvisas det i den nämnda panelrapporten till en helt annan situation, där den undersökande myndigheten bara granskade partiella uppgifter som avsåg endast sex månader under vart och ett av tre på varandra följande år och grundade sitt avgörande på denna ofullständiga analys. Det är uppenbart att situationen i detta fall är annorlunda, eftersom skadeanalysen omfattar uppgifter från fyra hela på varandra följande år och det dessutom läggs viss vikt vid den omständigheten att det i slutet av denna fyraårsperiod var en positiv utveckling när det gäller många av de analyserade tendenserna i förhållande till året före undersökningsperioden.

| (139) | Mot bakgrund av det ovanstående dras slutgiltigt slutsatsen att den eventuella skada som unionsindustrin lidit inte kan betraktas som väsentlig i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(139)

Mot bakgrund av det ovanstående dras slutgiltigt slutsatsen att den eventuella skada som unionsindustrin lidit inte kan betraktas som väsentlig i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   INLEDNING

| (140) | Utan att det påverkar fastställandet av att det inte föreligger någon väsentlig skada, har kommissionen, under antagandet att den skada som unionsindustrin lidit skulle kunna betraktas som väsentlig, granskat det potentiella orsakssambandet. |
| --- | --- |

(140)

Utan att det påverkar fastställandet av att det inte föreligger någon väsentlig skada, har kommissionen, under antagandet att den skada som unionsindustrin lidit skulle kunna betraktas som väsentlig, granskat det potentiella orsakssambandet.

| (141) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den eventuella skada som unionsindustrin lidit har vållats av den dumpade importen från det berörda landet. Även andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av dessa andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(141)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den eventuella skada som unionsindustrin lidit har vållats av den dumpade importen från det berörda landet. Även andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, som eventuellt kunde ha skadat unionsindustrin, undersöktes för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av dessa andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

2.   VERKNINGARNA AV DEN DUMPADE IMPORTEN

| (142) | Importen av den berörda produkten ökade med totalt 15 % mellan 2007 och undersökningsperioden och den motsvarande marknadsandelen ökade med 25 %, trots den minskande efterfrågan på unionsmarknaden. Denna utveckling sammanföll i stort sett med unionsindustrins försämrade ekonomiska situation. Unionsindustrin lyckades behålla sin marknadsandel, men samtidigt växte den kinesiska importens marknadsandel med mer än 5 procentenheter. |
| --- | --- |

(142)

Importen av den berörda produkten ökade med totalt 15 % mellan 2007 och undersökningsperioden och den motsvarande marknadsandelen ökade med 25 %, trots den minskande efterfrågan på unionsmarknaden. Denna utveckling sammanföll i stort sett med unionsindustrins försämrade ekonomiska situation. Unionsindustrin lyckades behålla sin marknadsandel, men samtidigt växte den kinesiska importens marknadsandel med mer än 5 procentenheter.

| (143) | Mot denna bakgrund kan det vid första anblicken tyckas som om det finns ett orsakssamband mellan importen från Kina och den eventuella skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(143)

Mot denna bakgrund kan det vid första anblicken tyckas som om det finns ett orsakssamband mellan importen från Kina och den eventuella skada som unionsindustrin lidit.

| (144) | En närmare analys av den dumpade importens inverkan på unionsindustrins situation förefaller emellertid inte visa något tydligt samband. Medan importen från Kina till exempel knappast alls ökade mellan 2007 och 2008 (skäl 101) och priset cif för denna import gick upp med 48 procentenheter (skäl 103), led unionsindustrin 2008 ändå betydande förluster och förlorade en del av sin marknadsandel. Medan den kinesiska importen däremot ökade med 26 % mellan 2008 och 2009 och priset cif för importen gick ner med 11 procentenheter, behöll unionsindustrin sin marknadsandel och återhämtade sig från förlusterna 2008. Dessutom förbättrades unionsindustrins situation tydligt mellan 2009 och undersökningsperioden, såsom det anges ovan i skadeanalysen, trots att importen från Kina upprätthöll sin ställning på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(144)

En närmare analys av den dumpade importens inverkan på unionsindustrins situation förefaller emellertid inte visa något tydligt samband. Medan importen från Kina till exempel knappast alls ökade mellan 2007 och 2008 (skäl 101) och priset cif för denna import gick upp med 48 procentenheter (skäl 103), led unionsindustrin 2008 ändå betydande förluster och förlorade en del av sin marknadsandel. Medan den kinesiska importen däremot ökade med 26 % mellan 2008 och 2009 och priset cif för importen gick ner med 11 procentenheter, behöll unionsindustrin sin marknadsandel och återhämtade sig från förlusterna 2008. Dessutom förbättrades unionsindustrins situation tydligt mellan 2009 och undersökningsperioden, såsom det anges ovan i skadeanalysen, trots att importen från Kina upprätthöll sin ställning på unionsmarknaden.

| (145) | Avsaknaden av samband mellan importen från Kina och skadeindikatorernas utveckling tyder starkt på att andra faktorer bidrog och möjligen orsakade den eventuella skada som unionsindustrin lidit. Denna fråga undersöks närmare nedan. |
| --- | --- |

(145)

Avsaknaden av samband mellan importen från Kina och skadeindikatorernas utveckling tyder starkt på att andra faktorer bidrog och möjligen orsakade den eventuella skada som unionsindustrin lidit. Denna fråga undersöks närmare nedan.

3.   VERKNINGAR AV ANDRA FAKTORER

| (146) | De andra faktorer som undersöktes inom ramen för orsakssambandet är följande: i) den minskande efterfrågan i unionen, troligen delvis kopplad till den finansiella och ekonomiska krisen 2008/2009 och ii) den föränderliga marknaden för sojabönor. |
| --- | --- |

(146)

De andra faktorer som undersöktes inom ramen för orsakssambandet är följande: i) den minskande efterfrågan i unionen, troligen delvis kopplad till den finansiella och ekonomiska krisen 2008/2009 och ii) den föränderliga marknaden för sojabönor.

i)   Minskande efterfrågan i unionen, troligen delvis kopplad till den finansiella och ekonomiska krisen 2008/2009

| (147) | Under skadeundersökningsperioden noterades en nedgång i förbrukningen i EU med 8 % om man jämför 2007 med 2010 (undersökningsperioden). Många av skadeindikatorerna utvecklades i hög grad i linje med denna faktor. Till exempel sjönk EU-industrins försäljningsvolym med 8 %, om man jämför de båda ovan nämnda perioderna. Andra exempel är sysselsättningen, som var 7 % lägre 2010 än 2007, och produktiviteten, också den 7 % lägre 2010 än 2007. Det står därför klart att den minskade efterfrågan, oavsett de bakomliggande orsakerna, var en betydande faktor i utvecklingen av unionsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(147)

Under skadeundersökningsperioden noterades en nedgång i förbrukningen i EU med 8 % om man jämför 2007 med 2010 (undersökningsperioden). Många av skadeindikatorerna utvecklades i hög grad i linje med denna faktor. Till exempel sjönk EU-industrins försäljningsvolym med 8 %, om man jämför de båda ovan nämnda perioderna. Andra exempel är sysselsättningen, som var 7 % lägre 2010 än 2007, och produktiviteten, också den 7 % lägre 2010 än 2007. Det står därför klart att den minskade efterfrågan, oavsett de bakomliggande orsakerna, var en betydande faktor i utvecklingen av unionsindustrins tillstånd.

| (148) | Även om orsaken till att efterfrågan minskade inte är direkt relevant för skadeanalysen, kan det mycket väl vara så att det åtminstone delvis berodde på den finansiella och ekonomiska krisen. Det noteras i detta sammanhang att efterfrågan sjönk särskilt mellan 2008 och 2009. Med tanke på sammanträffandet i tid är det mycket sannolikt att minskningen med 8 procentenheter mellan 2008 och 2009 var kopplad till den ekonomiska krisen. Det kan följaktligen hävdas att den skada som unionsindustrin lidit orsakades av den ekonomiska krisen och den därav följande nedgången i efterfrågan. |
| --- | --- |

(148)

Även om orsaken till att efterfrågan minskade inte är direkt relevant för skadeanalysen, kan det mycket väl vara så att det åtminstone delvis berodde på den finansiella och ekonomiska krisen. Det noteras i detta sammanhang att efterfrågan sjönk särskilt mellan 2008 och 2009. Med tanke på sammanträffandet i tid är det mycket sannolikt att minskningen med 8 procentenheter mellan 2008 och 2009 var kopplad till den ekonomiska krisen. Det kan följaktligen hävdas att den skada som unionsindustrin lidit orsakades av den ekonomiska krisen och den därav följande nedgången i efterfrågan.

| (149) | Det noteras också att Solae Belgium i sin årsrapport från 2009 medgav att lägre inkomster från de finansiella tillgångarna till följd av finanskrisen har haft en negativ inverkan på bolagets finansiella situation. |
| --- | --- |

(149)

Det noteras också att Solae Belgium i sin årsrapport från 2009 medgav att lägre inkomster från de finansiella tillgångarna till följd av finanskrisen har haft en negativ inverkan på bolagets finansiella situation.

| (150) | Det bör upprepas att unionsindustrins ekonomiska situation förbättrades mellan 2009 och undersökningsperioden. Denna förbättring sammanföll tydligt med den allmänna ekonomiska återhämtningen. |
| --- | --- |

(150)

Det bör upprepas att unionsindustrins ekonomiska situation förbättrades mellan 2009 och undersökningsperioden. Denna förbättring sammanföll tydligt med den allmänna ekonomiska återhämtningen.

| (151) | Mot bakgrund av det ovanstående anser kommissionen att den minskade efterfrågan, troligen delvis orsakad av den ekonomiska krisen, var en betydande orsak till den eventuella skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(151)

Mot bakgrund av det ovanstående anser kommissionen att den minskade efterfrågan, troligen delvis orsakad av den ekonomiska krisen, var en betydande orsak till den eventuella skada som unionsindustrin lidit.

| (152) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter påstod klaganden att skadan inte hade orsakats av den finansiella och ekonomiska krisen, men lade inte fram något övertygande argument för detta, utan hänvisade endast till ett antal andra ärenden (17) där man kommit fram till ett annat resultat. |
| --- | --- |

(152)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter påstod klaganden att skadan inte hade orsakats av den finansiella och ekonomiska krisen, men lade inte fram något övertygande argument för detta, utan hänvisade endast till ett antal andra ärenden (17) där man kommit fram till ett annat resultat.

| (153) | Det upprepas i detta sammanhang att varje fall ska bedömas för sig. I detta särskilda fall kvarstår det faktum att, medan ett tydligt samband mellan den dumpade importen och unionsindustrin situation saknas, bidrog den minskade efterfrågan, som troligen delvis orsakades av den ekonomiska krisen, till unionsindustrins dåliga situation. Som förklarats ovan medgavs detta i själva verket, åtminstone i viss utsträckning, i Solae Belgiums årsrapport 2009. |
| --- | --- |

(153)

Det upprepas i detta sammanhang att varje fall ska bedömas för sig. I detta särskilda fall kvarstår det faktum att, medan ett tydligt samband mellan den dumpade importen och unionsindustrin situation saknas, bidrog den minskade efterfrågan, som troligen delvis orsakades av den ekonomiska krisen, till unionsindustrins dåliga situation. Som förklarats ovan medgavs detta i själva verket, åtminstone i viss utsträckning, i Solae Belgiums årsrapport 2009.

| (154) | Betydande skillnader kan dock noteras mellan de fall som klaganden hänvisar till och detta fall. Vissa av dessa skillnader tas upp i följande skäl. |
| --- | --- |

(154)

Betydande skillnader kan dock noteras mellan de fall som klaganden hänvisar till och detta fall. Vissa av dessa skillnader tas upp i följande skäl.

| (155) | När det gäller fallet med oxalsyra (18) sjönk unionsindustrins marknadsandel trots att vissa indikatorer visade på en positiv utveckling mellan 2009 och undersökningsperioden, medan den i detta fall ökade nästan till 2007 års nivå (19). Vidare uppvisar oxalsyra-fallet år för år en avsaknad av korrelation mellan den dumpade importen från de berörda länderna och utvecklingen av skadeindikatorerna, vilket präglar detta fall. Lönsamhetsutvecklingen är också annorlunda. I synnerhet varierar lönsamheten betydligt i detta fall. Marknaden är här också mycket fluktuerande. |
| --- | --- |

(155)

När det gäller fallet med oxalsyra (18) sjönk unionsindustrins marknadsandel trots att vissa indikatorer visade på en positiv utveckling mellan 2009 och undersökningsperioden, medan den i detta fall ökade nästan till 2007 års nivå (19). Vidare uppvisar oxalsyra-fallet år för år en avsaknad av korrelation mellan den dumpade importen från de berörda länderna och utvecklingen av skadeindikatorerna, vilket präglar detta fall. Lönsamhetsutvecklingen är också annorlunda. I synnerhet varierar lönsamheten betydligt i detta fall. Marknaden är här också mycket fluktuerande.

| (156) | När det gäller fallet med glasfibervävnader med öppna maskor (20) minskade unionsindustrins marknadsandel varje år och sammanlagt med 12 procentenheter (21). Samtidigt ökade marknadsandelen för den kinesiska importen konstant år för år och sammanlagt med 12,4 procentenheter (22). I detta fall ökade marknadsandelen för den kinesiska importen fram till 2009 för att sedan minska mellan 2009 och undersökningsperioden. Samtidigt minskade unionsindustrins marknadsandel redan 2008 för att sedan återgå till nästan 2007 års nivå. |
| --- | --- |

(156)

När det gäller fallet med glasfibervävnader med öppna maskor (20) minskade unionsindustrins marknadsandel varje år och sammanlagt med 12 procentenheter (21). Samtidigt ökade marknadsandelen för den kinesiska importen konstant år för år och sammanlagt med 12,4 procentenheter (22). I detta fall ökade marknadsandelen för den kinesiska importen fram till 2009 för att sedan minska mellan 2009 och undersökningsperioden. Samtidigt minskade unionsindustrins marknadsandel redan 2008 för att sedan återgå till nästan 2007 års nivå.

| (157) | I glasfiberfallet (23) ökade marknadsandelen för den dumpade importen konstant år för år och sammanlagt med 6,3 procentenheter (24). |
| --- | --- |

(157)

I glasfiberfallet (23) ökade marknadsandelen för den dumpade importen konstant år för år och sammanlagt med 6,3 procentenheter (24).

| (158) | När det gäller fallet med keramiska plattor (25) ökade marknadsandelen för den dumpade importen stadigt (26). Vidare utvecklades lagren på ett mycket annorlunda sätt. I fallet med keramiska plattor var de ökande lagren en tydlig skadefaktor (27). Slutligen visade undersökningen av fallet med keramiska plattor att indikatorerna for unionsindustrin fortsatte att peka på en nedåtgående trend, trots återhämtningen inom byggsektorn (28). |
| --- | --- |

(158)

När det gäller fallet med keramiska plattor (25) ökade marknadsandelen för den dumpade importen stadigt (26). Vidare utvecklades lagren på ett mycket annorlunda sätt. I fallet med keramiska plattor var de ökande lagren en tydlig skadefaktor (27). Slutligen visade undersökningen av fallet med keramiska plattor att indikatorerna for unionsindustrin fortsatte att peka på en nedåtgående trend, trots återhämtningen inom byggsektorn (28).

| (159) | Fallet med fettalkoholer (29) visar slutligen att utvecklingen av skadeindikatorerna mellan 2009 och undersökningsperioden skilde sig från detta fall (t.ex. minskade sysselsättningen) (30), och den dumpade importens volym och marknadsandel ökade mellan 2009 och undersökningsperioden (31). |
| --- | --- |

(159)

Fallet med fettalkoholer (29) visar slutligen att utvecklingen av skadeindikatorerna mellan 2009 och undersökningsperioden skilde sig från detta fall (t.ex. minskade sysselsättningen) (30), och den dumpade importens volym och marknadsandel ökade mellan 2009 och undersökningsperioden (31).

| (160) | Klagandens påstående måste följaktligen avvisas. |
| --- | --- |

(160)

Klagandens påstående måste följaktligen avvisas.

ii)   Den föränderliga marknaden för sojabönor

| (161) | Som det har visats ovan varierar unionsindustrins lönsamhet betydligt, vilket tyder på en föränderlig marknad. |
| --- | --- |

(161)

Som det har visats ovan varierar unionsindustrins lönsamhet betydligt, vilket tyder på en föränderlig marknad.

| (162) | Den bristande stabiliteten på marknaden är nära kopplad till fluktuationerna på råvarumarknaden. Spotmarknaden för den viktigaste råvaran, sojabönor, kännetecknas traditionellt av betydande månatliga och årliga fluktuationer (32), medan priserna på slutprodukten, koncentrerade sojaproteinprodukter, tenderar att vara relativt stabila (eftersom de grundar sig på mer långsiktiga kontrakt). Lönsamhetsnivån för den undersökta produkten är följaktligen väldigt beroende av den rådande situationen på sojabönsmarknaden. |
| --- | --- |

(162)

Den bristande stabiliteten på marknaden är nära kopplad till fluktuationerna på råvarumarknaden. Spotmarknaden för den viktigaste råvaran, sojabönor, kännetecknas traditionellt av betydande månatliga och årliga fluktuationer (32), medan priserna på slutprodukten, koncentrerade sojaproteinprodukter, tenderar att vara relativt stabila (eftersom de grundar sig på mer långsiktiga kontrakt). Lönsamhetsnivån för den undersökta produkten är följaktligen väldigt beroende av den rådande situationen på sojabönsmarknaden.

| (163) | Det noteras i detta sammanhang att det skedde en betydande höjning av sojabönspriset 2008, som kraftigt påverkade unionsindustrins lönsamhet och dess allmänna situation. Klaganden har själv medgett att höjningen av sojabönspriset bidrog till bolagets försämrade situation 2008. |
| --- | --- |

(163)

Det noteras i detta sammanhang att det skedde en betydande höjning av sojabönspriset 2008, som kraftigt påverkade unionsindustrins lönsamhet och dess allmänna situation. Klaganden har själv medgett att höjningen av sojabönspriset bidrog till bolagets försämrade situation 2008.

| (164) | Mot bakgrund av det ovanstående står det klart att instabiliteten på marknaden för sojabönor också var en viktig orsak till den eventuella skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(164)

Mot bakgrund av det ovanstående står det klart att instabiliteten på marknaden för sojabönor också var en viktig orsak till den eventuella skada som unionsindustrin lidit.

| (165) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter påstod klaganden att det föränderliga sojabönspriset inte kunde bryta orsakssambandet och var relevant endast för förlusterna 2008. Inga uppgifter lades emellertid fram till stöd för påståendet. |
| --- | --- |

(165)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter påstod klaganden att det föränderliga sojabönspriset inte kunde bryta orsakssambandet och var relevant endast för förlusterna 2008. Inga uppgifter lades emellertid fram till stöd för påståendet.

| (166) | Det noteras att höga sojabönspriser sammanfaller med dåliga ekonomiska resultat för unionsindustrin och att eftersom höga sojabönspriser ansågs vara den främsta orsaken till förlusterna 2008 inte finns någon anledning att behandla förlusterna 2010, som sammanföll med ytterligare en höjning av sojabönspriset, på något annat sätt. |
| --- | --- |

(166)

Det noteras att höga sojabönspriser sammanfaller med dåliga ekonomiska resultat för unionsindustrin och att eftersom höga sojabönspriser ansågs vara den främsta orsaken till förlusterna 2008 inte finns någon anledning att behandla förlusterna 2010, som sammanföll med ytterligare en höjning av sojabönspriset, på något annat sätt.

| (167) | Klagandens påstående måste följaktligen avvisas. |
| --- | --- |

(167)

Klagandens påstående måste följaktligen avvisas.

4.   SLUTSATS OM ORSAKSSAMBANDET

| (168) | Andra faktorer, särskilt den minskade efterfrågan (troligen delvis orsakad av den ekonomiska krisen 2008/2009) och föränderligheten på marknaden för den huvudsakliga råvaran, var viktiga orsaker till den eventuella skadan för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(168)

Andra faktorer, särskilt den minskade efterfrågan (troligen delvis orsakad av den ekonomiska krisen 2008/2009) och föränderligheten på marknaden för den huvudsakliga råvaran, var viktiga orsaker till den eventuella skadan för unionsindustrin.

| (169) | Även med antagandet att unionsindustrin led väsentlig skada, kan man inte dra slutsatsen att denna skada orsakades av den dumpade importen från Kina, eftersom dessa andra faktorer bryter orsakssambandet. |
| --- | --- |

(169)

Även med antagandet att unionsindustrin led väsentlig skada, kan man inte dra slutsatsen att denna skada orsakades av den dumpade importen från Kina, eftersom dessa andra faktorer bryter orsakssambandet.

F.   UNIONENS INTRESSE

| (170) | Eftersom det ovan konstateras att unionsindustrin inte har lidit någon skada som kan betraktas som väsentlig, och att andra faktorer i varje fall bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan, är det inte nödvändigt att granska unionens intresse. |
| --- | --- |

(170)

Eftersom det ovan konstateras att unionsindustrin inte har lidit någon skada som kan betraktas som väsentlig, och att andra faktorer i varje fall bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och skadan, är det inte nödvändigt att granska unionens intresse.

G.   AVSLUTANDE AV FÖRFARANDET

| (171) | Mot bakgrund av slutsatsen att unionsindustrin inte har lidit väsentlig skada och att orsakssamband saknas, bör förfarandet avslutas enligt artikel 9 i grundförordningen utan att åtgärder införs. |
| --- | --- |

(171)

Mot bakgrund av slutsatsen att unionsindustrin inte har lidit väsentlig skada och att orsakssamband saknas, bör förfarandet avslutas enligt artikel 9 i grundförordningen utan att åtgärder införs.

| (172) | Alla berörda parter informerades om det slutgiltiga avgörandet och avsikten att avsluta förfarandet samt gavs tillfälle att lämna synpunkter. Deras synpunkter övervägdes, men föranledde ingen ändring av de ovanstående slutsatserna. |
| --- | --- |

(172)

Alla berörda parter informerades om det slutgiltiga avgörandet och avsikten att avsluta förfarandet samt gavs tillfälle att lämna synpunkter. Deras synpunkter övervägdes, men föranledde ingen ändring av de ovanstående slutsatserna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Antidumpningsförfarandet beträffande import av vissa koncentrerade sojaproteinprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina avslutas härmed.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 27 juni 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 121, 19.4.2011, s. 71.

2

(3)  Trots sitt förhållande till en grupp exporterande tillverkare i Kina betraktas klaganden som en unionstillverkare, särskilt eftersom tillgängliga uppgifter tyder på att exporten från denna närstående grupp till EU är mycket begränsad.

3

(4)  Det bör påpekas att sökande B är närstående till klaganden.

4

(5)  WTO, överprövningsorganets rapport, WT/DS397/AB/R, av den 15 juli 2011 om Europeiska gemenskapernas slutgiltiga antidumpningsåtgärder beträffande vissa fästdon av järn eller stål från Kina (European Communities – definitive anti-dumping measures on certain iron or steel fasteners from China).

5

European Communities – definitive anti-dumping measures on certain iron or steel fasteners from China

(6)  Se överprövningsorganets ovan nämnda rapport av den 15 juli 2011, skäl 319.

6

(7)  EUT L 270, 29.9.2006, s. 4.

7

(8)  EGT L 118, 19.5.2000, s. 6.

8

(9)  EUT L 209, 17.8.2011, s. 24.

9

(10)  EUT L 323, 10.12.2009, s. 48.

10

(11)  Klaganden hänvisar särskilt till ärendena avseende oxalsyra från Indien och Kina (EUT L 275, 20.10.2011, s. 1) och citronsyra från Kina (EUT L 143, 3.6.2008, s. 13).

11

(12)  Klaganden hänvisar till panelens slutrapport i tvisten WT/DS331/R, Mexiko – antidumpningstullar på stålrör från Guatemala (Mexiko – Anti-dumping duties on steel pipes and tubes from Guatemala).

12

Mexiko – Anti-dumping duties on steel pipes and tubes from Guatemala

(13)  EUT L 106, 18.4.2012, s. 1.

13

(14)  Kommissionens förordning (EU) nr 1043/2011 om införande av en preliminär antidumpningstull (EUT L 275, 20.10.2011, s. 1) skäl 77.

14

(15)  EUT L 323, 3.12.2008, s. 1.

15

(16)  Kommissionens förordning (EG) nr 488/2008 om införande av en preliminär antidumpningstull (EUT L 143, 3.6.2008, s. 13) skälen 68 och 72.

16

(17)  Glasfibervävnad med öppna maskor från Kina (EUT L 43, 17.2.2011, s. 9), oxalsyra från Indien och Kina (EUT L 275, 20.10.2011, s. 1), glasfiber från Kina (EUT L 67, 15.3.2011, s. 1) och keramiska plattor från Kina (EUT L 70, 17.3.2011, s. 5).

17

(18)  EUT L 275, 20.10.2011, s. 1.

18

(19)  Ibid, skäl 75.

19

(20)  EUT L 43, 17.2.2011, s. 9.

20

(21)  Ibid, skäl 75.

21

(22)  Ibid, skäl 66.

22

(23)  EUT L 67, 15.3.2011, s. 1.

23

(24)  Ibid, skäl 64.

24

(25)  EUT L 70, 17.3.2011, s. 5.

25

(26)  Ibid, skäl 73.

26

(27)  Ibid, skälen 93–95 och 125.

27

(28)  Ibid, skäl 124.

28

(29)  EUT L 122, 11.5.2011, s. 47.

29

(30)  Ibid, skäl 85.

30

(31)  Ibid, skäl 70.

31

(32)  Offentligt tillgängliga uppgifter visar att de månatliga prisvariationerna för sojabönor kan vara så stora som +/– 15 % (se till exempel http://www.indexmundi.com).

32

---

Rättelser

| 28.6.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 168/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 168/55

---

Rättelse till rådets förordning (EU) nr 377/2012 av den 3 maj 2012 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ som hotar freden, säkerheten eller stabiliteten i Republiken Guinea-Bissau

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 119 av den 4 maj 2012
  )

På sidan 3, artikel 8.1, ska det

i stället för:

”1.   Utan att det påverkar de tillämpliga reglerna om rapportering, sekretess och tystnadsplikt ska de fysiska och juridiska personer, enheter och organ som förtecknas i bilaga I

| a) | omedelbart ...” |
| --- | --- |

a)

omedelbart ...”

vara:

”1.   Utan att det påverkar de tillämpliga reglerna om rapportering, sekretess och tystnadsplikt ska fysiska och juridiska personer, enheter och organ

| a) | omedelbart ...” |
| --- | --- |

a)

omedelbart ...”

---