# Euroopa Liidu L 202/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.202.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 202 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide28. juuli 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.202.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 202

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide28. juuli 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2012/442/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 24. juuli 2012, seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu II lisa (Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) muutmisega | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 689/2012, 27. juuli 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 415/2007, milles käsitletakse laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5 | 5 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 690/2012, 27. juuli 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 13 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 691/2012, 27. juuli 2012, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 15 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/443/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 23. juuli 2012, mis on adresseeritud Hispaaniale ning milles käsitletakse erimeetmeid finantsstabiilsuse tugevdamiseks | 17 |
| | | 2012/444/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 24. juuli 2012, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Banka Slovenije välisaudiitori osas | 21 |
| | | 2012/445/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 24. juuli 2012, DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Ungariga | 22 |
| | | 2012/446/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 24. juuli 2012, sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Ungariga | 23 |
| | | 2012/447/EL |
| | * | Nõukogu rakendusotsus, 24. juuli 2012, millega lubatakse Taanil kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 75 | 24 |
| | | 2012/448/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 12. juuli 2012, millega kehtestatakse ajalehepaberile ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 4693 all)

   (
  1
  ) | 26 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2012/442/EL

*

Nõukogu otsus, 24. juuli 2012, seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu II lisa (Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) muutmisega

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 689/2012, 27. juuli 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 415/2007, milles käsitletakse laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5

5

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 690/2012, 27. juuli 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

13

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 691/2012, 27. juuli 2012, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

15

OTSUSED

2012/443/EL

*

Nõukogu otsus, 23. juuli 2012, mis on adresseeritud Hispaaniale ning milles käsitletakse erimeetmeid finantsstabiilsuse tugevdamiseks

17

2012/444/EL

*

Nõukogu otsus, 24. juuli 2012, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Banka Slovenije välisaudiitori osas

21

2012/445/EL

*

Nõukogu otsus, 24. juuli 2012, DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Ungariga

22

2012/446/EL

*

Nõukogu otsus, 24. juuli 2012, sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Ungariga

23

2012/447/EL

*

Nõukogu rakendusotsus, 24. juuli 2012, millega lubatakse Taanil kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 75

24

2012/448/EL

*

Komisjoni otsus, 12. juuli 2012, millega kehtestatakse ajalehepaberile ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 4693 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 4693 all)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 28.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

24. juuli 2012,

seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu II lisa („Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine”) muutmisega

(2012/442/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 ja artikli 168 lõike 4 punkti b koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakendamise korra kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majanduspiirkonna leping (2) („EMP leping”) jõustus 1. jaanuaril 1994. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majanduspiirkonna leping (2) („EMP leping”) jõustus 1. jaanuaril 1994.

| (2) | EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP ühiskomitee otsustada muuta muu hulgas EMP lepingu II lisa. |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingu artikli 98 kohaselt võib EMP ühiskomitee otsustada muuta muu hulgas EMP lepingu II lisa.

| (3) | EMP lepingu II lisa sisaldab tehnilisi norme, standardeid, katsetamist ja sertifitseerimist käsitlevaid erisätteid ja -korda. |
| --- | --- |

(3)

EMP lepingu II lisa sisaldab tehnilisi norme, standardeid, katsetamist ja sertifitseerimist käsitlevaid erisätteid ja -korda.

| (4) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 7. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1274/2011 ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2012, 2013 ja 2014, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (3). |
| --- | --- |

(4)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 7. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1274/2011 ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2012, 2013 ja 2014, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (3).

| (5) | EMP lepingusse inkorporeeriti teatavate kohandustega EMP EFTA riikide jaoks komisjoni 5. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1213/2008 kooskõlastatud mitmeaastase ühenduse kontrolliprogrammi kohta aastateks 2009, 2010 ja 2011, et tagada vastavus piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimsetes ja loomsetes toiduainetes või nende pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (4). |
| --- | --- |

(5)

EMP lepingusse inkorporeeriti teatavate kohandustega EMP EFTA riikide jaoks komisjoni 5. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1213/2008 kooskõlastatud mitmeaastase ühenduse kontrolliprogrammi kohta aastateks 2009, 2010 ja 2011, et tagada vastavus piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimsetes ja loomsetes toiduainetes või nende pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (4).

| (6) | Kuna määrus (EÜ) nr 1213/2008 on kehtetuks tunnistatud ning tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada ka EMP lepingu alusel, tuleks nimetatud kohandused üle võtta rakendusmäärusesse (EL) nr 1274/2011. Kohandused on seotud Islandi poolt kontrollitavate pestitsiidide ning Islandi ja Norra poolt igalt tootelt võetavate ja analüüsitavate proovide arvuga, samuti võetakse neis arvesse eelkõige Islandi laborite piiratud võimalusi pestitsiidijääkide analüüsimiseks. |
| --- | --- |

(6)

Kuna määrus (EÜ) nr 1213/2008 on kehtetuks tunnistatud ning tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada ka EMP lepingu alusel, tuleks nimetatud kohandused üle võtta rakendusmäärusesse (EL) nr 1274/2011. Kohandused on seotud Islandi poolt kontrollitavate pestitsiidide ning Islandi ja Norra poolt igalt tootelt võetavate ja analüüsitavate proovide arvuga, samuti võetakse neis arvesse eelkõige Islandi laborite piiratud võimalusi pestitsiidijääkide analüüsimiseks.

| (7) | Seetõttu tuleks EMP lepingu II lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks EMP lepingu II lisa vastavalt muuta.

| (8) | EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks tuginema lisatud otsuse eelnõule, |
| --- | --- |

(8)

EMP ühiskomitees võetav liidu seisukoht peaks tuginema lisatud otsuse eelnõule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mille Euroopa Liit võtab EMP ühiskomitees seoses EMP lepingu II lisa („Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine”) muutmisega, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 24. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

1

(2)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

2

(3)  ELT L 325, 8.12.2011, lk 24.

3

(4)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 9.

4

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS

nr .../...,

...,

millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa („Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga („EMP leping”), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | EMP lepingu II lisa on muudetud EMP ühiskomitee ... otsusega nr .../... (1). |
| --- | --- |

(1)

EMP lepingu II lisa on muudetud EMP ühiskomitee ... otsusega nr .../... (1).

| (2) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 7. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1274/2011 ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2012, 2013 ja 2014, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (2). |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 7. detsembri 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1274/2011 ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2012, 2013 ja 2014, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (2).

| (3) | Euroopa Liidus on tunnistatud kehtetuks komisjoni 5. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1213/2008 kooskõlastatud mitmeaastase ühenduse kontrolliprogrammi kohta aastateks 2009, 2010 ja 2011, et tagada vastavus piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimsetes ja loomsetes toiduainetes või nende pinnal esinevate pestitsiidijääkidega, (3) mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta, |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidus on tunnistatud kehtetuks komisjoni 5. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1213/2008 kooskõlastatud mitmeaastase ühenduse kontrolliprogrammi kohta aastateks 2009, 2010 ja 2011, et tagada vastavus piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimsetes ja loomsetes toiduainetes või nende pinnal esinevate pestitsiidijääkidega, (3) mis on EMP lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt EMP lepingust välja jätta,

| (4) | Käesolevas otsuses käsitletakse toiduainetega seotud õigusakte. Toiduaineid käsitlevaid õigusakte ei kohaldata Liechtensteini suhtes seni, kuni Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet kohaldatakse Liechtensteini suhtes, nagu see on sätestatud EMP lepingu II lisa XII peatüki sissejuhatuses. Seetõttu ei kohaldata käesolevat otsust Liechtensteini suhtes, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas otsuses käsitletakse toiduainetega seotud õigusakte. Toiduaineid käsitlevaid õigusakte ei kohaldata Liechtensteini suhtes seni, kuni Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet kohaldatakse Liechtensteini suhtes, nagu see on sätestatud EMP lepingu II lisa XII peatüki sissejuhatuses. Seetõttu ei kohaldata käesolevat otsust Liechtensteini suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

EMP lepingu II lisa XII peatükki muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkt 54zzzzb (komisjoni määrus (EÜ) nr 1213/2008) jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

punkt 54zzzzb (komisjoni määrus (EÜ) nr 1213/2008) jäetakse välja;

| 2) | punkti 65 (komisjoni määrus (EL) nr 1171/2011) järele lisatakse järgmine punkt:






  „66. | 32011 R 1274: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1274/2011, 7. detsember 2011, ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2012, 2013 ja 2014, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (ELT L 325, 8.12.2011, lk 24). |
| --- | --- | --- |

2)

punkti 65 (komisjoni määrus (EL) nr 1171/2011) järele lisatakse järgmine punkt:

„66.

32011 R 1274: komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1274/2011, 7. detsember 2011, ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2012, 2013 ja 2014, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (ELT L 325, 8.12.2011, lk 24).

Käesolevas lepingus loetakse kõnealuse määruse sätteid järgmiste kohandustega:

| 1. | Artiklisse 1 lisatakse järgmine tekst:
  „Island võib 2012., 2013. ja 2014. aastal jätkata proovide võtmist ja analüüsimist neilt 61 pestitsiidilt, mida vaadeldi 2011. aastal Islandi turul müüdavates toiduainetes.” |
| --- | --- |

1.

Artiklisse 1 lisatakse järgmine tekst:

„Island võib 2012., 2013. ja 2014. aastal jätkata proovide võtmist ja analüüsimist neilt 61 pestitsiidilt, mida vaadeldi 2011. aastal Islandi turul müüdavates toiduainetes.”

| 2. | II lisa punkti 5 lisatakse järgmine tekst:






  „IS | 12 (*)
  15 (**) |
| --- | --- | --- |
| NO | 12 (*)
  15 (**)” ” |

2.

II lisa punkti 5 lisatakse järgmine tekst:

„IS

12 (*)

15 (**)

NO

12 (*)

15 (**)” ”

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 1274/2011 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub ..., eeldusel et EMP ühiskomiteele on esitatud kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (4).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja selle EMP kaasandes.

Brüssel, ...

EMP ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP ühiskomitee sekretärid

---

(1)  ELT L ...

1

(2)  ELT L 325, 8.12.2011, lk 24.

2

(3)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 9.

3

(4)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

4

---

MÄÄRUSED

| 28.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 689/2012,

27. juuli 2012,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 415/2007, milles käsitletakse laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/44/EÜ ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 2 ja artikli 5 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 13. märtsi 2007. aasta määrust (EÜ) nr 415/2007, milles käsitletakse laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise süsteemide tehnilisi kirjeldusi, millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/44/EÜ (ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel) artiklis 5 (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrust (EÜ) nr 415/2007 on vaja muuta, et säilitada koostalitlusvõime merelaevade liikluskorralduse ja teabeteenustega, sealhulgas merelaevanduse automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS). |
| --- | --- |

(1)

Määrust (EÜ) nr 415/2007 on vaja muuta, et säilitada koostalitlusvõime merelaevade liikluskorralduse ja teabeteenustega, sealhulgas merelaevanduse automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS).

| (2) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/672/EMÜ (siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta) (3) artikli 7 kohaselt loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/672/EMÜ (siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta) (3) artikli 7 kohaselt loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 415/2007 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad käesoleva määruse järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt kaksteist kuud pärast selle jõustumist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 152.

1

(2)  ELT L 105, 23.4.2007, lk 35.

2

(3)  EÜT L 373, 31.12.1991, lk 29.

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 415/2007 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Sisukorda lisatakse järgmine peatükk:






  „2.3.9. | Tüübikinnitus”. |
| --- | --- | --- |

1)

Sisukorda lisatakse järgmine peatükk:

„2.3.9.

Tüübikinnitus”.

| 2) | VIIDETE tabelit muudetakse järgmiselt.






  a) | Read 10 ja 11 asendatakse järgmisega:







  Dokumendi pealkiri | Institutsioon | Avaldamise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Soovitus ITU-R M.1371 „Laevale paigaldatud sellise universaalse automaatse identifitseerimissüsteemi tehnilised omadused, mis kasutab ülikõrgsagedusega mere-mobiilside ajajaotuslikku ühispöördust” | ITU | 2001 |
| Rahvusvaheline standard IEC 61993 „Merelaevanduse navigatsiooni- ja raadiokommunikatsiooniseadmed ning -süsteemid – automaatne identifitseerimissüsteem, 2. osa: A-klassi laevale paigaldatud universaalse automaatse identifitseerimissüsteemi (AIS) seadmed” | IEC | 2002” |

2)

VIIDETE tabelit muudetakse järgmiselt.

a)

Read 10 ja 11 asendatakse järgmisega:

Dokumendi pealkiri

Institutsioon

Avaldamise kuupäev

„Soovitus ITU-R M.1371 „Laevale paigaldatud sellise universaalse automaatse identifitseerimissüsteemi tehnilised omadused, mis kasutab ülikõrgsagedusega mere-mobiilside ajajaotuslikku ühispöördust”

ITU

2001

Rahvusvaheline standard IEC 61993 „Merelaevanduse navigatsiooni- ja raadiokommunikatsiooniseadmed ning -süsteemid – automaatne identifitseerimissüsteem, 2. osa: A-klassi laevale paigaldatud universaalse automaatse identifitseerimissüsteemi (AIS) seadmed”

IEC

2002”

| b) | Lisatakse järgmine rida:







  Dokumendi pealkiri | Institutsioon | Avaldamise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| „Sisevee-AISi tehnilised suunised | Laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise eksperdirühm” | |

b)

Lisatakse järgmine rida:

Dokumendi pealkiri

Institutsioon

Avaldamise kuupäev

„Sisevee-AISi tehnilised suunised

Laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise eksperdirühm”

| 3) | Peatüki 2.2 eelviimane lõik asendatakse järgmisega:
  „Liikuvatel laevadel võib muutuvteabe ajakohastussagedust taktikalisel tasandil vahetada SOLASe ja siseveetee režiimi vahel. Siseveetee režiimis võib seda suurendada kuni 2 sekundini. Ankrus olevate laevade puhul on soovituslik ajakohastamissagedus mitu minutit või toimub ajakohastamine, kui teave muutub.” |
| --- | --- |

3)

Peatüki 2.2 eelviimane lõik asendatakse järgmisega:

„Liikuvatel laevadel võib muutuvteabe ajakohastussagedust taktikalisel tasandil vahetada SOLASe ja siseveetee režiimi vahel. Siseveetee režiimis võib seda suurendada kuni 2 sekundini. Ankrus olevate laevade puhul on soovituslik ajakohastamissagedus mitu minutit või toimub ajakohastamine, kui teave muutub.”

| 4) | Peatükile 2.3.1 lisatakse järgmine lause:
  „Sisevee-AISi väljatöötamisel võetakse arvesse sisevee-AISi tehnilisi suuniseid, mille koostab ja mida uuendab laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise eksperdirühm (1). |
| --- | --- |

4)

Peatükile 2.3.1 lisatakse järgmine lause:

„Sisevee-AISi väljatöötamisel võetakse arvesse sisevee-AISi tehnilisi suuniseid, mille koostab ja mida uuendab laevade liikumistee kindlakstegemise ja jälgimise eksperdirühm (1).

| 5) | Peatüki 2.3.2.1 tabeli viimane rida jäetakse välja. |
| --- | --- |

5)

Peatüki 2.3.2.1 tabeli viimane rida jäetakse välja.

| 6) | Peatükki 2.3.2.3 muudetakse järgmiselt.






  a) | Tabeli kolmas rida jäetakse välja. |
| --- | --- | --- |

6)

Peatükki 2.3.2.3 muudetakse järgmiselt.

a)

Tabeli kolmas rida jäetakse välja.

| b) | Lisatakse järgmine rida:






  „Lastitud/lossitud laev | (Sisevee-AISi laiendus)” |
| --- | --- | --- |

b)

Lisatakse järgmine rida:

„Lastitud/lossitud laev

(Sisevee-AISi laiendus)”

| 7) | Peatüki 2.3.2.4 esimese tabeli („Eeldatav lüüsi/silla juurde/terminali saabumise aeg”) neljandat rida muudetakse järgmiselt:






  „Maksimaalne staatiline kõrgus veepinnast hetkel | (Sisevee-AISi laiendus)” |
| --- | --- | --- |

7)

Peatüki 2.3.2.4 esimese tabeli („Eeldatav lüüsi/silla juurde/terminali saabumise aeg”) neljandat rida muudetakse järgmiselt:

„Maksimaalne staatiline kõrgus veepinnast hetkel

(Sisevee-AISi laiendus)”

| 8) | Peatükki 2.3.3 muudetakse järgmiselt.






  a) | Teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Siseveeteedel liikuvatel laevadel võib muutuvteabe ajakohastamise kiirust taktikalisel tasandil ümber lülitada SOLASe ja siseveetee režiimi vahel. Siseveetee režiimis võib seda suurendada kuni 2 sekundini. Segaliiklusvööndites, näiteks meresadamates, peab pädeval asutusel olema võimalik muutuvteabe edastamise sagedust vähendada, et tagada siseveelaevade ja SOLASe laevade teabeedastuskäitumise tasakaal. Teabe edastamist peab olema võimalik ümber lülitada TDMA käskude abil baasjaamast (automaatne ümberlülitamine TDMAst teatega nr 23) ning käskude abil laevadele paigaldatud süsteemidest, näiteks MKD, ECDIS või pardaarvuti, läbi liidese, näiteks IEC 61162 (automaatne ümberlülitus laevale paigaldatud süsteemi käsuga). Püsiteabe ja reisiga seonduva teabe puhul on soovituslik teabe edastamise intervall mitu minutit või edastatakse teave teabenõude esitamise korral või kui teave muutub.” |
| --- | --- | --- |

8)

Peatükki 2.3.3 muudetakse järgmiselt.

a)

Teine lõik asendatakse järgmisega:

„Siseveeteedel liikuvatel laevadel võib muutuvteabe ajakohastamise kiirust taktikalisel tasandil ümber lülitada SOLASe ja siseveetee režiimi vahel. Siseveetee režiimis võib seda suurendada kuni 2 sekundini. Segaliiklusvööndites, näiteks meresadamates, peab pädeval asutusel olema võimalik muutuvteabe edastamise sagedust vähendada, et tagada siseveelaevade ja SOLASe laevade teabeedastuskäitumise tasakaal. Teabe edastamist peab olema võimalik ümber lülitada TDMA käskude abil baasjaamast (automaatne ümberlülitamine TDMAst teatega nr 23) ning käskude abil laevadele paigaldatud süsteemidest, näiteks MKD, ECDIS või pardaarvuti, läbi liidese, näiteks IEC 61162 (automaatne ümberlülitus laevale paigaldatud süsteemi käsuga). Püsiteabe ja reisiga seonduva teabe puhul on soovituslik teabe edastamise intervall mitu minutit või edastatakse teave teabenõude esitamise korral või kui teave muutub.”

| b) | Tabeli 2.1 üheksas rida asendatakse järgmisega:






  Laeva muutuvad tingimused | Nominaalne teabeedastusintervall |
| --- | --- | --- |
| „Liikuv laev, mis toimib siseveetee režiimis (2) | määratud 2 ja 10 sekundi vahel” |

b)

Tabeli 2.1 üheksas rida asendatakse järgmisega:

Laeva muutuvad tingimused

Nominaalne teabeedastusintervall

„Liikuv laev, mis toimib siseveetee režiimis (2)

määratud 2 ja 10 sekundi vahel”

| c) | Lisatakse järgmine lause:
  „Märkus: sisevee-AISi liikuvjaam toimib siseveetee režiimil (grupiülesanne jagatakse teatega 23) või SOLASe režiimil (sõltumatu režiim, grupiülesandeid jagatud ei ole).” |
| --- | --- |

c)

Lisatakse järgmine lause:

„Märkus: sisevee-AISi liikuvjaam toimib siseveetee režiimil (grupiülesanne jagatakse teatega 23) või SOLASe režiimil (sõltumatu režiim, grupiülesandeid jagatud ei ole).”

| 9) | Peatüki 2.3.4 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Sisevee-AISi tehniline lahendus põhineb samadel tehnilistel standarditel mis IMO SOLASe AIS (soovitus ITU-R M.1371, IEC 61993).” |
| --- | --- |

9)

Peatüki 2.3.4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Sisevee-AISi tehniline lahendus põhineb samadel tehnilistel standarditel mis IMO SOLASe AIS (soovitus ITU-R M.1371, IEC 61993).”

| 10) | Peatükk 2.3.5 asendatakse järgmisega:
  „2.3.5.   Ühilduvus IMO A-klassi transponderitega

  Sisevee-AISi transponderid peavad vastama IMO A-klassi transponderitele ning peavad seega olema võimelised vastu võtma ja töötlema kõiki IMO AISi teateid (vastavalt soovitusele ITU-R M.1371 ja IALA tehnilistele selgitustele ITU-R M.1371 kohta) ning lisaks käesolevate tehniliste kirjelduste peatükis 2.4 määratletud teateid.
  Sisevee-AISi transponderite puhul digitaalselektiivse väljakutse (DSC) edastuse (tx) võimalust ning MKD olemasolu ei nõuta, kuid nõutakse MKD toimivust ja DSC kanali juhtimise toimivust. Tootjad võivad vastava riist- ja tarkvara A-klassi transponderitelt eemaldada.” |
| --- | --- |

10)

Peatükk 2.3.5 asendatakse järgmisega:

„2.3.5.   Ühilduvus IMO A-klassi transponderitega

Sisevee-AISi transponderid peavad vastama IMO A-klassi transponderitele ning peavad seega olema võimelised vastu võtma ja töötlema kõiki IMO AISi teateid (vastavalt soovitusele ITU-R M.1371 ja IALA tehnilistele selgitustele ITU-R M.1371 kohta) ning lisaks käesolevate tehniliste kirjelduste peatükis 2.4 määratletud teateid.

Sisevee-AISi transponderite puhul digitaalselektiivse väljakutse (DSC) edastuse (tx) võimalust ning MKD olemasolu ei nõuta, kuid nõutakse MKD toimivust ja DSC kanali juhtimise toimivust. Tootjad võivad vastava riist- ja tarkvara A-klassi transponderitelt eemaldada.”

| 11) | Lisatakse järgmine peatükk:
  „2.3.9.   Tüübikinnitus

  Sisevee-AISi seadmetele antakse tüübikinnitus käesolevatele tehnilistele kirjeldustele vastavuse kohta.” |
| --- | --- |

11)

Lisatakse järgmine peatükk:

„2.3.9.   Tüübikinnitus

Sisevee-AISi seadmetele antakse tüübikinnitus käesolevatele tehnilistele kirjeldustele vastavuse kohta.”

| 12) | Peatükki 2.4.1 muudetakse järgmiselt.






  a) | Peatüki 2.4.1 pealkiri asendatakse järgmisega:
  „2.4.1.   Teade 1, 2, 3: asukohateated (ITU-R 1371)” |
| --- | --- | --- |

12)

Peatükki 2.4.1 muudetakse järgmiselt.

a)

Peatüki 2.4.1 pealkiri asendatakse järgmisega:

„2.4.1.   Teade 1, 2, 3: asukohateated (ITU-R 1371)”

| b) | Tabeli 2.2 eelviimane rida asendatakse järgmisega:







  Parameeter | Bittide arv | Kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| „Kommunikatsiooni seisukord | 19 | Vt ITU-R M.1371” |

b)

Tabeli 2.2 eelviimane rida asendatakse järgmisega:

Parameeter

Bittide arv

Kirjeldus

„Kommunikatsiooni seisukord

19

Vt ITU-R M.1371”

| 13) | Peatüki 2.4.2 pealkiri asendatakse järgmisega:
  „2.4.2.   Teade 5: laeva püsiteave ja reisiga seonduv teave (ITU-R 1371)” |
| --- | --- |

13)

Peatüki 2.4.2 pealkiri asendatakse järgmisega:

„2.4.2.   Teade 5: laeva püsiteave ja reisiga seonduv teave (ITU-R 1371)”

| 14) | Peatükki 2.4.3 muudetakse järgmiselt.






  a) | Peatüki 2.4.3 pealkiri asendatakse järgmisega:
  „2.4.3.   Teade 23: grupiülesannete jagamine (ITU-R M.1371)” |
| --- | --- | --- |

14)

Peatükki 2.4.3 muudetakse järgmiselt.

a)

Peatüki 2.4.3 pealkiri asendatakse järgmisega:

„2.4.3.   Teade 23: grupiülesannete jagamine (ITU-R M.1371)”

| b) | Tabeli 2.4 ette lisatakse järgmine lõik:
  „Grupiülesannete jagamise käsk edastatakse baasjaamast, kui kõnealune jaam täidab kontrolliüksuse ülesannet. Teadet kohaldatakse määratletud piirkonnas asuva liikuvjaama suhtes, mis on välja valitud vastavalt laeva ja lasti tüübile või jaama tüübile. Teate saanud jaam võtab ühel ajal arvesse kõiki sektori välju. Ta kontrollib liikuvjaama järgmisi tööparameetreid: edastus-/vastuvõtumoodus, teatamissagedus ja vaikse aja kestus.” |
| --- | --- |

b)

Tabeli 2.4 ette lisatakse järgmine lõik:

„Grupiülesannete jagamise käsk edastatakse baasjaamast, kui kõnealune jaam täidab kontrolliüksuse ülesannet. Teadet kohaldatakse määratletud piirkonnas asuva liikuvjaama suhtes, mis on välja valitud vastavalt laeva ja lasti tüübile või jaama tüübile. Teate saanud jaam võtab ühel ajal arvesse kõiki sektori välju. Ta kontrollib liikuvjaama järgmisi tööparameetreid: edastus-/vastuvõtumoodus, teatamissagedus ja vaikse aja kestus.”

| c) | Tabeli 2.4 read 9 ja 10 asendatakse järgmisega:







  Parameeter | Bittide arv | Kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- |
| „Jaama tüüp | 4 | 0 = kõik liikuvjaamade tüübid (vaikimisi); 1 = üksnes A-klassi liikuvjaam; 2 = kõik B-klassi liikuvjaamade tüübid; 3 = SAR lendav liikuvjaama tüüp; 4 = üksnes B-klassi SO liikuvjaam; 5 = laevale paigaldatud B-klassi liikuv CS-jaam (üksnes IEC62287); 6 = siseveeteed; 7–9 = piirkondlik kasutus; 10–15 = kasutamiseks tulevikus |
| Laeva ja lasti tüüp | 8 | 0 = kõik tüübid (vaikimisi)
  1...99 vt ITU-R M.1371-3, 8. lisa tabel 50
  100...199 jäetud piirkondlikuks kasutamiseks
  200...255 jäetud kasutamiseks tulevikus” |

c)

Tabeli 2.4 read 9 ja 10 asendatakse järgmisega:

Parameeter

Bittide arv

Kirjeldus

„Jaama tüüp

4

0 = kõik liikuvjaamade tüübid (vaikimisi); 1 = üksnes A-klassi liikuvjaam; 2 = kõik B-klassi liikuvjaamade tüübid; 3 = SAR lendav liikuvjaama tüüp; 4 = üksnes B-klassi SO liikuvjaam; 5 = laevale paigaldatud B-klassi liikuv CS-jaam (üksnes IEC62287); 6 = siseveeteed; 7–9 = piirkondlik kasutus; 10–15 = kasutamiseks tulevikus

Laeva ja lasti tüüp

8

0 = kõik tüübid (vaikimisi)

1...99 vt ITU-R M.1371-3, 8. lisa tabel 50

100...199 jäetud piirkondlikuks kasutamiseks

200...255 jäetud kasutamiseks tulevikus”

| d) | Tabeli 2.5 read 10, 11 ja 12 asendatakse järgmisega:






  Teatamisintervalli välja seadistus | Teatamisintervall teatel 18 |
| --- | --- | --- |
| „9 | Järgmine lühem teatamisintervall |
| 10 | Järgmine pikem teatamisintervall |
| 11 | 2 sekundit (ei kohaldata B-klassi CS-i suhtes)” |

d)

Tabeli 2.5 read 10, 11 ja 12 asendatakse järgmisega:

Teatamisintervalli välja seadistus

Teatamisintervall teatel 18

„9

Järgmine lühem teatamisintervall

10

Järgmine pikem teatamisintervall

11

2 sekundit (ei kohaldata B-klassi CS-i suhtes)”

| e) | Viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Märkus: kui kaksikkanali edastamise peatab Tx/Rx režiimi käsk 1 või 2, kasutatakse nõutud teatamisintervalli säilitamiseks ülejäänud edastuskanalit.” |
| --- | --- |

e)

Viimane lause asendatakse järgmisega:

„Märkus: kui kaksikkanali edastamise peatab Tx/Rx režiimi käsk 1 või 2, kasutatakse nõutud teatamisintervalli säilitamiseks ülejäänud edastuskanalit.”

| 15) | Peatüki 2.4.4 pealkiri asendatakse järgmisega:
  „2.4.4.   Spetsiifiliste teadete kohaldamine (ITU-R 1371)”. |
| --- | --- |

15)

Peatüki 2.4.4 pealkiri asendatakse järgmisega:

„2.4.4.   Spetsiifiliste teadete kohaldamine (ITU-R 1371)”.

| 16) | Peatüki 2.4.4.1 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Funktsiooniindikaatorid tuleb sisevee-AISi piirkonnas jaotada ning neid kasutada selliselt, nagu kirjeldatakse soovituses ITU-R M.1371.” |
| --- | --- |

16)

Peatüki 2.4.4.1 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Funktsiooniindikaatorid tuleb sisevee-AISi piirkonnas jaotada ning neid kasutada selliselt, nagu kirjeldatakse soovituses ITU-R M.1371.”

| 17) | Peatükki 2.4.4.2 muudetakse järgmiselt.






  a) | Tabeli 2.7 read 7, 8, 9 ja 11 asendatakse järgmisega: | Parameeter | Bittide arv | Kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kahendvormingus andmed | „Laeva/konvoi pikkus | 13 | 1 – 8 000 (ülejäänut ei kasutata), laeva või konvoi pikkus täpsusega 1/10 m; 0 = vaikimisi |
| Laeva/konvoi laius | 10 | 1 – 1 000 (ülejäänut ei kasutata), laeva või konvoi laius täpsusega 1/10 m; 0 = vaikimisi |
| Laeva ja konvoi tüüp | 14 | Arvuline ERI klassifikatsioon (KOODID): laeva ja konvoi tüüp, nagu kirjeldatud E lisas |
| Maksimaalne staatiline süvis hetkel | 11 | 1 – 2 000 (ülejäänut ei kasutata), süvise täpsus 1/100 m, 0 = vaikimisi = pole teada” |

17)

Peatükki 2.4.4.2 muudetakse järgmiselt.

a)

Tabeli 2.7 read 7, 8, 9 ja 11 asendatakse järgmisega:

Parameeter

Bittide arv

Kirjeldus

Kahendvormingus andmed

„Laeva/konvoi pikkus

13

1 – 8 000 (ülejäänut ei kasutata), laeva või konvoi pikkus täpsusega 1/10 m; 0 = vaikimisi

Laeva/konvoi laius

10

1 – 1 000 (ülejäänut ei kasutata), laeva või konvoi laius täpsusega 1/10 m; 0 = vaikimisi

Laeva ja konvoi tüüp

14

Arvuline ERI klassifikatsioon (KOODID): laeva ja konvoi tüüp, nagu kirjeldatud E lisas

Maksimaalne staatiline süvis hetkel

11

1 – 2 000 (ülejäänut ei kasutata), süvise täpsus 1/100 m, 0 = vaikimisi = pole teada”

| b) | Tabeli 2.8 rida 16 asendatakse järgmisega: | Parameeter | Bitte | Kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kahendvormingus andmed | „Maksimaalne staatiline kõrgus veepinnast hetkel | 12 | 0 – 4 000 (ülejäänut ei kasutata), täpsusega 1/100 m, 0 = vaikimisi = ei kasutata” |

b)

Tabeli 2.8 rida 16 asendatakse järgmisega:

Parameeter

Bitte

Kirjeldus

Kahendvormingus andmed

„Maksimaalne staatiline kõrgus veepinnast hetkel

12

0 – 4 000 (ülejäänut ei kasutata), täpsusega 1/100 m, 0 = vaikimisi = ei kasutata”

| c) | Tabeli 2.15 read 8, 10, 12 ja 14 asendatakse järgmisega: | Parameeter | Bitte | Kirjeldus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kahendvormingus andmed | „Veetase | 14 | Bitt 0: 0 = negatiivne väärtus, 1 = positiivne väärtus
  Bitid 1–13: 0–8191, täpsusega 1/100 m,
  bitid 0–13: 0 = pole teada = vaikimisi (2) |
| Veetase | 14 | Bitt 0: 0 = negatiivne väärtus, 1 = positiivne väärtus
  Bitid 1–13: 0–8191, täpsusega 1/100 m,
  bitid 0–13: 0 = pole teada = vaikimisi (2) |
| Veetase | 14 | Bitt 0: 0 = negatiivne väärtus, 1 = positiivne väärtus
  Bitid 1–13: 0–8191, täpsusega 1/100 m,
  bitid 0–13: 0 = pole teada = vaikimisi (2) |
| Veetase | 14 | Bitt 0: 0 = negatiivne väärtus, 1 = positiivne väärtus
  Bitid 1–13: 0–8191, täpsusega 1/100 m,
  bitid 0–13: 0 = pole teada = vaikimisi (2)” |

c)

Tabeli 2.15 read 8, 10, 12 ja 14 asendatakse järgmisega:

Parameeter

Bitte

Kirjeldus

Kahendvormingus andmed

„Veetase

14

Bitt 0: 0 = negatiivne väärtus, 1 = positiivne väärtus

Bitid 1–13: 0–8191, täpsusega 1/100 m,

bitid 0–13: 0 = pole teada = vaikimisi (2)

Veetase

14

Bitt 0: 0 = negatiivne väärtus, 1 = positiivne väärtus

Bitid 1–13: 0–8191, täpsusega 1/100 m,

bitid 0–13: 0 = pole teada = vaikimisi (2)

Veetase

14

Bitt 0: 0 = negatiivne väärtus, 1 = positiivne väärtus

Bitid 1–13: 0–8191, täpsusega 1/100 m,

bitid 0–13: 0 = pole teada = vaikimisi (2)

Veetase

14

Bitt 0: 0 = negatiivne väärtus, 1 = positiivne väärtus

Bitid 1–13: 0–8191, täpsusega 1/100 m,

bitid 0–13: 0 = pole teada = vaikimisi (2)”

| 18) | A lisas on määratlusi muudetud järgmiselt.






  a) | Jõeteabeteenuste määratlus asendatakse järgmisega:
  „Jõeteabeteenused

  Ühtlustatud teabeteenuste Euroopa süsteem, mis toetab liiklus- ja veokorraldust siseveeteedel, sealhulgas liidesed muude transpordiliikidega.” |
| --- | --- | --- |

18)

A lisas on määratlusi muudetud järgmiselt.

a)

Jõeteabeteenuste määratlus asendatakse järgmisega:

„Jõeteabeteenused

Ühtlustatud teabeteenuste Euroopa süsteem, mis toetab liiklus- ja veokorraldust siseveeteedel, sealhulgas liidesed muude transpordiliikidega.”

| b) | Laevaliikluse juhtimise keskuse tööpiirkonna määratlus asendatakse järgmisega:
  „Laevaliikluse juhtimise keskuse tööpiirkond

  Laevaliikluse juhtimise keskuse tööpiirkond on laevaliikluse juhtimise keskuse selgepiiriline, ametlikult vormistatud teenistuspiirkond. Laevaliikluse juhtimise keskuse tööpiirkond võib olla jagatud väiksemateks aladeks või sektoriteks. (Allikas: IALA laevaliikluse juhtimise keskuste suunised).” |
| --- | --- |

b)

Laevaliikluse juhtimise keskuse tööpiirkonna määratlus asendatakse järgmisega:

„Laevaliikluse juhtimise keskuse tööpiirkond

Laevaliikluse juhtimise keskuse tööpiirkond on laevaliikluse juhtimise keskuse selgepiiriline, ametlikult vormistatud teenistuspiirkond. Laevaliikluse juhtimise keskuse tööpiirkond võib olla jagatud väiksemateks aladeks või sektoriteks. (Allikas: IALA laevaliikluse juhtimise keskuste suunised).”

| c) | Navigeerimisalase teabe määratlus asendatakse järgmisega:
  „Navigeerimisalane teave

  Navigeerimisalane teave on teave, mida edastatakse pardal olevale kiprile, et toetada otsuste tegemist pardal. (Allikas: IALA laevaliikluse juhtimise keskuste suunised).” |
| --- | --- |

c)

Navigeerimisalase teabe määratlus asendatakse järgmisega:

„Navigeerimisalane teave

Navigeerimisalane teave on teave, mida edastatakse pardal olevale kiprile, et toetada otsuste tegemist pardal. (Allikas: IALA laevaliikluse juhtimise keskuste suunised).”

| d) | Taktikalise liiklusteabe määratlus asendatakse järgmisega:
  „Taktikaline liiklusteave

  Taktikaline liiklusteave on teave, mis mõjutab kipri või laevaliikluse juhtimise keskuse operaatori vahetuid otsuseid, mis on seotud laevajuhtimisega tegelikus liiklusolukorras ning geograafilises lähiümbruses. Taktikaline liikluspilt sisaldab asukohateavet ja spetsiifilist laevateavet kõikide radari abil avastatud objektide kohta, mida on kujutatud elektroonilisel navigatsioonikaardil, ning võimaluse korral on kõnealust teavet täiendatud niisuguse välise liiklusteabega, nagu edastab AIS. Taktikalist liiklusteavet võidakse edastada laeval või kaldal, näiteks laevaliikluse juhtimise keskuses. (Allikas: jõeteabeteenuste suunised).” |
| --- | --- |

d)

Taktikalise liiklusteabe määratlus asendatakse järgmisega:

„Taktikaline liiklusteave

Taktikaline liiklusteave on teave, mis mõjutab kipri või laevaliikluse juhtimise keskuse operaatori vahetuid otsuseid, mis on seotud laevajuhtimisega tegelikus liiklusolukorras ning geograafilises lähiümbruses. Taktikaline liikluspilt sisaldab asukohateavet ja spetsiifilist laevateavet kõikide radari abil avastatud objektide kohta, mida on kujutatud elektroonilisel navigatsioonikaardil, ning võimaluse korral on kõnealust teavet täiendatud niisuguse välise liiklusteabega, nagu edastab AIS. Taktikalist liiklusteavet võidakse edastada laeval või kaldal, näiteks laevaliikluse juhtimise keskuses. (Allikas: jõeteabeteenuste suunised).”

| e) | Strateegilise liiklusteabe määratlus asendatakse järgmisega:
  „Strateegiline liiklusteave

  Strateegiline liiklusteave on teave, mis mõjutab jõeteabeteenuste kasutajate keskpika ja pika tähtajaga otsuseid. Strateegiline liikluspilt aitab kaasa otsuste tegemisele ohutu ja tõhusa teekonna kavandamiseks. Strateegiline liikluspilt koostatakse jõeteabeteenuste keskuses ja edastatakse nõudmisel kasutajatele. Strateegiline liikluspilt hõlmab kõiki asjakohaseid laevu jõeteabeteenuste keskuse piirkonnas koos nende omaduste, lasti ja asukohtadega, mis edastatakse ülikõrgel sagedusel häälteadete või elektrooniliste teadete teel, mis salvestatakse andmebaasi ning mida esitletakse tabelis või elektroonilisel kaardil. Strateegilist liiklusteavet võib anda kas jõeteabeteenuste või laevaliikluse juhtimise keskus või vastav ametkond. (Allikas: jõeteabeteenuste suunised).” |
| --- | --- |

e)

Strateegilise liiklusteabe määratlus asendatakse järgmisega:

„Strateegiline liiklusteave

Strateegiline liiklusteave on teave, mis mõjutab jõeteabeteenuste kasutajate keskpika ja pika tähtajaga otsuseid. Strateegiline liikluspilt aitab kaasa otsuste tegemisele ohutu ja tõhusa teekonna kavandamiseks. Strateegiline liikluspilt koostatakse jõeteabeteenuste keskuses ja edastatakse nõudmisel kasutajatele. Strateegiline liikluspilt hõlmab kõiki asjakohaseid laevu jõeteabeteenuste keskuse piirkonnas koos nende omaduste, lasti ja asukohtadega, mis edastatakse ülikõrgel sagedusel häälteadete või elektrooniliste teadete teel, mis salvestatakse andmebaasi ning mida esitletakse tabelis või elektroonilisel kaardil. Strateegilist liiklusteavet võib anda kas jõeteabeteenuste või laevaliikluse juhtimise keskus või vastav ametkond. (Allikas: jõeteabeteenuste suunised).”

| f) | Laevaliikluse jälgimise määratlus asendatakse järgmisega:
  „Laevaliikluse jälgimine

  Laevaliikluse jälgimine annab olulist teavet asjaomaste laevade liikumise kohta jõeteabeteenuse keskuse piirkonnas. Selles sisaldub teave laevade identifitseerimistähiste, asukoha (lasti tüübi) ja sihtkohasadama kohta.” |
| --- | --- |

f)

Laevaliikluse jälgimise määratlus asendatakse järgmisega:

„Laevaliikluse jälgimine

Laevaliikluse jälgimine annab olulist teavet asjaomaste laevade liikumise kohta jõeteabeteenuse keskuse piirkonnas. Selles sisaldub teave laevade identifitseerimistähiste, asukoha (lasti tüübi) ja sihtkohasadama kohta.”

| g) | Jõeteabeteenuste operaatori määratlus asendatakse järgmisega:
  „Jõeteabeteenuste operaator

  Isik, kes täidab üht või enamat jõeteabeteenuste hulka kuuluvat ülesannet.” |
| --- | --- |

g)

Jõeteabeteenuste operaatori määratlus asendatakse järgmisega:

„Jõeteabeteenuste operaator

Isik, kes täidab üht või enamat jõeteabeteenuste hulka kuuluvat ülesannet.”

| h) | Laevastikujuhi määratlus asendatakse järgmisega:
  „Laevastikujuht

  Isik, kes kavandab ja jälgib mitme ühes ja samas omanduses või käsutuses liikuva ja töötava laeva tegelikku navigatsiooniseisundit.” |
| --- | --- |

h)

Laevastikujuhi määratlus asendatakse järgmisega:

„Laevastikujuht

Isik, kes kavandab ja jälgib mitme ühes ja samas omanduses või käsutuses liikuva ja töötava laeva tegelikku navigatsiooniseisundit.”

| i) | Hädaabiteenuste keskuse operaatori määratlus asendatakse järgmisega:
  „Hädaabiteenuste keskuse operaator

  Isik, kes jälgib, juhib ja korraldab õnnetuste ja vahejuhtumite tagajärgede ohutut ja sujuvat likvideerimist.” |
| --- | --- |

i)

Hädaabiteenuste keskuse operaatori määratlus asendatakse järgmisega:

„Hädaabiteenuste keskuse operaator

Isik, kes jälgib, juhib ja korraldab õnnetuste ja vahejuhtumite tagajärgede ohutut ja sujuvat likvideerimist.”

| 19) | D lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | Punkt D.1 asendatakse järgmisega:
  „D.1.   Sisendlausungid

  AISi digitaalset seerialiidest toetavad olemasolevad IEC 61162 lausungid ja uued IEC 61162 sarnased lausungid. Kõnealuseid digitaalliidese lausungeid on üksikasjalikult kirjeldatud standardis IEC 61162.
  Käesolevas lisas sisaldub teave, mida kasutati sisevee-AISi väljatöötamisel, et sisestada sisevee-AISi pardaseadmesse spetsiifilisi andmeid (vt sisevee-AISi protokollimuudatusi).” |
| --- | --- | --- |

19)

D lisa muudetakse järgmiselt.

a)

Punkt D.1 asendatakse järgmisega:

„D.1.   Sisendlausungid

AISi digitaalset seerialiidest toetavad olemasolevad IEC 61162 lausungid ja uued IEC 61162 sarnased lausungid. Kõnealuseid digitaalliidese lausungeid on üksikasjalikult kirjeldatud standardis IEC 61162.

Käesolevas lisas sisaldub teave, mida kasutati sisevee-AISi väljatöötamisel, et sisestada sisevee-AISi pardaseadmesse spetsiifilisi andmeid (vt sisevee-AISi protokollimuudatusi).”

| b) | Punkti D.2 teises lauses asendatakse sõnad „on välja pakutud lause” sõnadega „kasutatakse lauset”. |
| --- | --- |

b)

Punkti D.2 teises lauses asendatakse sõnad „on välja pakutud lause” sõnadega „kasutatakse lauset”.

| c) | Punkti D.3 teises lauses asendatakse sõnad „on välja pakutud lause” sõnadega „kasutatakse lauset”. |
| --- | --- |

c)

Punkti D.3 teises lauses asendatakse sõnad „on välja pakutud lause” sõnadega „kasutatakse lauset”.

| 20) | E lisa asendatakse järgmisega:

  „E Lisa
  ERI LAEVATÜÜBID
  Allolevat tabelit kasutatakse siseveelaevanduse teates nr 10 kasutatavate ÜRO laevatüüpide teisendamiseks IMO teates nr 5 kasutatavateks IMO tüüpideks.









  Kasutus V/C | M | Kood Alamjaotis | Nimetus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| No | 8 | 00 | 0 | Vessel, type unknown |
| V | 8 | 01 | 0 | Motor freighter |
| V | 8 | 02 | 0 | Motor tanker |
| V | 8 | 02 | 1 | Motor tanker, liquid cargo, type N |
| V | 8 | 02 | 2 | Motor tanker, liquid cargo, type C |
| V | 8 | 02 | 3 | Motor tanker, dry cargo |
| V | 8 | 03 | 0 | Container vessel |
| V | 8 | 04 | 0 | Gas tanker |
| C | 8 | 05 | 0 | Motor freighter, tug |
| C | 8 | 06 | 0 | Motor tanker, tug |
| C | 8 | 07 | 0 | Motor freighter with one or more ships alongside |
| C | 8 | 08 | 0 | Motor freighter with tanker |
| C | 8 | 09 | 0 | Motor freighter pushing one or more freighters |
| C | 8 | 10 | 0 | Motor freighter pushing at least one tank-ship |
| No | 8 | 11 | 0 | Tug, freighter |
| No | 8 | 12 | 0 | Tug, tanker |
| C | 8 | 13 | 0 | Tug, freighter, coupled |
| C | 8 | 14 | 0 | Tug, freighter/tanker, coupled |
| V | 8 | 15 | 0 | Freightbarge |
| V | 8 | 16 | 0 | Tankbarge |
| V | 8 | 16 | 1 | Tankbarge, liquid cargo, type N |
| V | 8 | 16 | 2 | Tankbarge, liquid cargo, type C |
| V | 8 | 16 | 3 | Tankbarge, dry cargo |
| V | 8 | 17 | 0 | Freightbarge with containers |
| V | 8 | 18 | 0 | Tankbarge, gas |
| C | 8 | 21 | 0 | Pushtow, one cargo barge |
| C | 8 | 22 | 0 | Pushtow, two cargo barges |
| C | 8 | 23 | 0 | Pushtow, three cargo barges |
| C | 8 | 24 | 0 | Pushtow, four cargo barges |
| C | 8 | 25 | 0 | Pushtow, five cargo barges |
| C | 8 | 26 | 0 | Pushtow, six cargo barges |
| C | 8 | 27 | 0 | Pushtow, seven cargo barges |
| C | 8 | 28 | 0 | Pushtow, eight cargo barges |
| C | 8 | 29 | 0 | Pushtow, nine cargo barges |
| C | 8 | 31 | 0 | Pushtow, one gas/tank barge |
| C | 8 | 32 | 0 | Pushtow, two barges at least one tanker or gas barge |
| C | 8 | 33 | 0 | Pushtow, three barges at least one tanker or gasbarge |
| C | 8 | 34 | 0 | Pushtow, four barges at least one tanker or gasbarge |
| C | 8 | 35 | 0 | Pushtow, five barges at least one tanker or gasbarge |
| C | 8 | 36 | 0 | Pushtow, six barges at least one tanker or gasbarge |
| C | 8 | 37 | 0 | Pushtow, seven barges at least one tanker or gasbarge |
| C | 8 | 38 | 0 | Pushtow, eight barges at least one tanker or gasbarge |
| C | 8 | 39 | 0 | Pushtow, nine or more barges at least one tanker or gasbarge |
| V | 8 | 40 | 0 | Tug, single |
| No | 8 | 41 | 0 | Tug, one or more tows |
| C | 8 | 42 | 0 | Tug, assisting a vessel or linked combination |
| V | 8 | 43 | 0 | Pushboat, single |
| V | 8 | 44 | 0 | Passenger ship, ferry, red cross ship, cruise ship |
| V | 8 | 44 | 1 | Ferry |
| V | 8 | 44 | 2 | Red Cross ship |
| V | 8 | 44 | 3 | Cruise ship |
| V | 8 | 44 | 4 | Passenger ship without accommodation |
| V | 8 | 45 | 0 | Service vessel, police patrol, port services |
| V | 8 | 46 | 0 | Vessel, work maintenance craft, floating derrick, cable-ship, buoy-ship, dredge. |
| C | 8 | 47 | 0 | Object, towed, not otherwise specified. |
| V | 8 | 48 | 0 | Fishing boat |
| V | 8 | 49 | 0 | Bunkership |
| V | 8 | 50 | 0 | Barge, tanker, chemical |
| C | 8 | 51 | 0 | Object, not otherwise specified. |
| Mereveovahendite lisakoodid |
| V | 1 | 50 | 0 | General Cargo Vessel Maritime |
| V | 1 | 51 | 0 | Unit Carrier Maritime |
| V | 1 | 52 | 0 | Bulk Carrier Maritime |
| V | 1 | 53 | 0 | Tanker |
| V | 1 | 54 | 0 | Liquefied gas tanker |
| V | 1 | 85 | 0 | Craft, pleasure longer than 20 meters |
| V | 1 | 90 | 0 | Fast ship |
| V | 1 | 91 | 0 | Hydrofoil |
| V | 1 | 92 | 0 | Catamaran Fast” |

20)

E lisa asendatakse järgmisega:

„E Lisa

ERI LAEVATÜÜBID

Allolevat tabelit kasutatakse siseveelaevanduse teates nr 10 kasutatavate ÜRO laevatüüpide teisendamiseks IMO teates nr 5 kasutatavateks IMO tüüpideks.

Kasutus V/C

M

Kood Alamjaotis

Nimetus

No

8

00

0

Vessel, type unknown

V

8

01

0

Motor freighter

V

8

02

0

Motor tanker

V

8

02

1

Motor tanker, liquid cargo, type N

V

8

02

2

Motor tanker, liquid cargo, type C

V

8

02

3

Motor tanker, dry cargo

V

8

03

0

Container vessel

V

8

04

0

Gas tanker

C

8

05

0

Motor freighter, tug

C

8

06

0

Motor tanker, tug

C

8

07

0

Motor freighter with one or more ships alongside

C

8

08

0

Motor freighter with tanker

C

8

09

0

Motor freighter pushing one or more freighters

C

8

10

0

Motor freighter pushing at least one tank-ship

No

8

11

0

Tug, freighter

No

8

12

0

Tug, tanker

C

8

13

0

Tug, freighter, coupled

C

8

14

0

Tug, freighter/tanker, coupled

V

8

15

0

Freightbarge

V

8

16

0

Tankbarge

V

8

16

1

Tankbarge, liquid cargo, type N

V

8

16

2

Tankbarge, liquid cargo, type C

V

8

16

3

Tankbarge, dry cargo

V

8

17

0

Freightbarge with containers

V

8

18

0

Tankbarge, gas

C

8

21

0

Pushtow, one cargo barge

C

8

22

0

Pushtow, two cargo barges

C

8

23

0

Pushtow, three cargo barges

C

8

24

0

Pushtow, four cargo barges

C

8

25

0

Pushtow, five cargo barges

C

8

26

0

Pushtow, six cargo barges

C

8

27

0

Pushtow, seven cargo barges

C

8

28

0

Pushtow, eight cargo barges

C

8

29

0

Pushtow, nine cargo barges

C

8

31

0

Pushtow, one gas/tank barge

C

8

32

0

Pushtow, two barges at least one tanker or gas barge

C

8

33

0

Pushtow, three barges at least one tanker or gasbarge

C

8

34

0

Pushtow, four barges at least one tanker or gasbarge

C

8

35

0

Pushtow, five barges at least one tanker or gasbarge

C

8

36

0

Pushtow, six barges at least one tanker or gasbarge

C

8

37

0

Pushtow, seven barges at least one tanker or gasbarge

C

8

38

0

Pushtow, eight barges at least one tanker or gasbarge

C

8

39

0

Pushtow, nine or more barges at least one tanker or gasbarge

V

8

40

0

Tug, single

No

8

41

0

Tug, one or more tows

C

8

42

0

Tug, assisting a vessel or linked combination

V

8

43

0

Pushboat, single

V

8

44

0

Passenger ship, ferry, red cross ship, cruise ship

V

8

44

1

Ferry

V

8

44

2

Red Cross ship

V

8

44

3

Cruise ship

V

8

44

4

Passenger ship without accommodation

V

8

45

0

Service vessel, police patrol, port services

V

8

46

0

Vessel, work maintenance craft, floating derrick, cable-ship, buoy-ship, dredge.

C

8

47

0

Object, towed, not otherwise specified.

V

8

48

0

Fishing boat

V

8

49

0

Bunkership

V

8

50

0

Barge, tanker, chemical

C

8

51

0

Object, not otherwise specified.

Mereveovahendite lisakoodid

V

1

50

0

General Cargo Vessel Maritime

V

1

51

0

Unit Carrier Maritime

V

1

52

0

Bulk Carrier Maritime

V

1

53

0

Tanker

V

1

54

0

Liquefied gas tanker

V

1

85

0

Craft, pleasure longer than 20 meters

V

1

90

0

Fast ship

V

1

91

0

Hydrofoil

V

1

92

0

Catamaran Fast”

---

(1)  VTT-secretariat@risexpertgroups.org.”

1

---

| 28.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 690/2012,

27. juuli 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 58,9 |
| XS | 38,5 |
| ZZ | 48,7 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 74,6 |
| 0709 93 10 | TR | 102,0 |
| ZZ | 102,0 |
| 0805 50 10 | AR | 91,6 |
| TR | 89,0 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 94,5 |
| 0806 10 10 | EG | 187,3 |
| IL | 187,9 |
| MA | 254,8 |
| TR | 162,6 |
| ZZ | 198,2 |
| 0808 10 80 | AR | 197,0 |
| BR | 95,0 |
| CL | 104,3 |
| NZ | 121,9 |
| US | 123,1 |
| UY | 52,1 |
| ZA | 111,1 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 30 90 | AR | 138,5 |
| CL | 122,1 |
| NZ | 175,8 |
| ZA | 110,9 |
| ZZ | 136,8 |
| 0809 10 00 | AR | 124,4 |
| TR | 168,7 |
| ZZ | 146,6 |
| 0809 29 00 | TR | 333,9 |
| ZZ | 333,9 |
| 0809 30 | TR | 172,6 |
| ZZ | 172,6 |
| 0809 40 05 | BA | 70,9 |
| IL | 84,6 |
| ZZ | 77,8 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

58,9

XS

38,5

ZZ

48,7

0707 00 05

MK

53,8

TR

95,4

ZZ

74,6

0709 93 10

TR

102,0

ZZ

102,0

0805 50 10

AR

91,6

TR

89,0

UY

96,7

ZA

100,7

ZZ

94,5

0806 10 10

EG

187,3

IL

187,9

MA

254,8

TR

162,6

ZZ

198,2

0808 10 80

AR

197,0

BR

95,0

CL

104,3

NZ

121,9

US

123,1

UY

52,1

ZA

111,1

ZZ

114,9

0808 30 90

AR

138,5

CL

122,1

NZ

175,8

ZA

110,9

ZZ

136,8

0809 10 00

AR

124,4

TR

168,7

ZZ

146,6

0809 29 00

TR

333,9

ZZ

333,9

0809 30

TR

172,6

ZZ

172,6

0809 40 05

BA

70,9

IL

84,6

ZZ

77,8

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 28.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 691/2012,

27. juuli 2012,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 677/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 677/2012 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt.

| (3) | Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse turustusaastaks 2011/2012 muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. juuli 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 254, 30.9.2011, lk 12.

3

(4)  ELT L 196, 24.7.2012, lk 57.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 28. juulist 2012

| (eurodes) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 12 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 42,50 | 1,86 |
| 1701 13 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 42,50 | 2,15 |
| 1701 14 10 (1) | 42,50 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 42,50 | 2,15 |
| 1701 91 00 (2) | 50,30 | 2,38 |
| 1701 99 10 (2) | 50,30 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 50,30 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(eurodes)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 12 10 (1)

42,50

0,00

1701 12 90 (1)

42,50

1,86

1701 13 10 (1)

42,50

0,00

1701 13 90 (1)

42,50

2,15

1701 14 10 (1)

42,50

0,00

1701 14 90 (1)

42,50

2,15

1701 91 00 (2)

50,30

2,38

1701 99 10 (2)

50,30

0,00

1701 99 90 (2)

50,30

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 28.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/17

---

NÕUKOGU OTSUS,

23. juuli 2012,

mis on adresseeritud Hispaaniale ning milles käsitletakse erimeetmeid finantsstabiilsuse tugevdamiseks

(2012/443/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 136 lõike 1 punkti b koostoimes artikli 126 lõikega 6,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktis b nähakse ette võimalus kehtestada majanduspoliitilised suunised liikmesriikide tarvis, mille rahaühik on euro. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 136 lõike 1 punktis b nähakse ette võimalus kehtestada majanduspoliitilised suunised liikmesriikide tarvis, mille rahaühik on euro.

| (2) | Oma soovituses, milles käsitletakse Hispaania 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse arvamus Hispaania stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta, (1) soovitas nõukogu Hispaanial võtta meetmeid, et „rakendada finantssektori reformi, eelkõige täiendada käimasolevat pangandussektori restruktureerimist, tegeledes ülejäänud nõrkade finantsasutuste olukorraga, koostada terviklik strateegia, mille alusel tegeleda pankade bilanssides olevate n.ö päritud varadega ja määratleda selge poliitika kaitsemehhanismide rahastamiseks ja kasutamiseks.” |
| --- | --- |

(2)

Oma soovituses, milles käsitletakse Hispaania 2012. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse arvamus Hispaania stabiilsusprogrammi (2012–2015) kohta, (1) soovitas nõukogu Hispaanial võtta meetmeid, et „rakendada finantssektori reformi, eelkõige täiendada käimasolevat pangandussektori restruktureerimist, tegeledes ülejäänud nõrkade finantsasutuste olukorraga, koostada terviklik strateegia, mille alusel tegeleda pankade bilanssides olevate n.ö päritud varadega ja määratleda selge poliitika kaitsemehhanismide rahastamiseks ja kasutamiseks.”

| (3) | Välisrahastamise küllaldane kättesaadavus madalate kulude juures 2000. aastatel hoogustas krediidil põhinevat sisenõudlust ja varahindade buumi Hispaanias, mille keskmes oli eelkõige kinnisvarasektor. Mulli lõhkemine kinnisvara- ja ehitussektoris ja sellele järgnenud majanduslangus on negatiivselt mõjutanud Hispaania pangandussektorit. Seetõttu on Hispaania pangad, välja arvatud mõned suured ja rahvusvaheliselt mitmekülgsed krediidiasutused, kaotanud suurel määral juurdepääsu hulgirahastamise turgudele soodsatel tingimustel ning sattunud seega tõsisesse sõltuvusse eurosüsteemipoolsest refinantseerimisest. Lisaks on nende krediidivõime äärmiselt piiratud reitingute alandamisest tingitud mõju tõttu tagatiste kättesaadavusele. |
| --- | --- |

(3)

Välisrahastamise küllaldane kättesaadavus madalate kulude juures 2000. aastatel hoogustas krediidil põhinevat sisenõudlust ja varahindade buumi Hispaanias, mille keskmes oli eelkõige kinnisvarasektor. Mulli lõhkemine kinnisvara- ja ehitussektoris ja sellele järgnenud majanduslangus on negatiivselt mõjutanud Hispaania pangandussektorit. Seetõttu on Hispaania pangad, välja arvatud mõned suured ja rahvusvaheliselt mitmekülgsed krediidiasutused, kaotanud suurel määral juurdepääsu hulgirahastamise turgudele soodsatel tingimustel ning sattunud seega tõsisesse sõltuvusse eurosüsteemipoolsest refinantseerimisest. Lisaks on nende krediidivõime äärmiselt piiratud reitingute alandamisest tingitud mõju tõttu tagatiste kättesaadavusele.

| (4) | Viimaste aastate suur majanduslangus, mis mõjutab negatiivselt tööhõivet ja töötust, on märkimisväärselt halvendanud Hispaania eelarvepositsiooni. Vastavalt komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosile on valitsemissektori 2012. aasta prognoositav eelarvepuudujääk 6,3 % SKPst, mis on võrreldav 2012. aasta stabiilsusprogrammi ja 2012. aasta eelarveseaduse eelnõu kohase prognoositava puudujäägiga 5,3 % SKPst. Valitsemissektori koguvõlg kasvas 2011. aastal 68,5 %-ni SKPst ning vastavalt komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosile tõuseb see poliitika muutmata jätmise stsenaariumi korral 2012. aastal eeldatavalt 80,9 %-ni SKPst ja 2013. aastal 86,8 %-ni, ületades seega igal aastal aluslepingukohase kontrollväärtuse. Makromajandusliku stsenaariumi ja eelarve-eesmärkide ning täiendavate finantssektori päästemeetmetega seotud riskid võivad põhjustada valitsemissektori võla jätkuvat suurenemist. Selliseid arengusuundi silmas pidades esitas nõukogu 10. juulil 2012 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames Hispaaniale soovituse likvideerida valitsev ülemäärane eelarvepuudujääk aastaks 2014. |
| --- | --- |

(4)

Viimaste aastate suur majanduslangus, mis mõjutab negatiivselt tööhõivet ja töötust, on märkimisväärselt halvendanud Hispaania eelarvepositsiooni. Vastavalt komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosile on valitsemissektori 2012. aasta prognoositav eelarvepuudujääk 6,3 % SKPst, mis on võrreldav 2012. aasta stabiilsusprogrammi ja 2012. aasta eelarveseaduse eelnõu kohase prognoositava puudujäägiga 5,3 % SKPst. Valitsemissektori koguvõlg kasvas 2011. aastal 68,5 %-ni SKPst ning vastavalt komisjoni talituste 2012. aasta ajakohastatud kevadprognoosile tõuseb see poliitika muutmata jätmise stsenaariumi korral 2012. aastal eeldatavalt 80,9 %-ni SKPst ja 2013. aastal 86,8 %-ni, ületades seega igal aastal aluslepingukohase kontrollväärtuse. Makromajandusliku stsenaariumi ja eelarve-eesmärkide ning täiendavate finantssektori päästemeetmetega seotud riskid võivad põhjustada valitsemissektori võla jätkuvat suurenemist. Selliseid arengusuundi silmas pidades esitas nõukogu 10. juulil 2012 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames Hispaaniale soovituse likvideerida valitsev ülemäärane eelarvepuudujääk aastaks 2014.

| (5) | Hispaania ametiasutused on juba võtnud olulisi meetmeid pangandussektori probleemide lahendamiseks. Meetmed hõlmavad pankade bilansside puhastamist, miinimumkapitali nõuete suurendamist, hoiupangasektori restruktureerimist ning kinnisvaraarenduse ja sundvõõrandatud varadega seotud laenude jaoks reservide loomise nõuete märkimisväärset suurendamist. Kõnealused meetmed ei ole aga turusurve vähendamiseks piisavaks osutunud. |
| --- | --- |

(5)

Hispaania ametiasutused on juba võtnud olulisi meetmeid pangandussektori probleemide lahendamiseks. Meetmed hõlmavad pankade bilansside puhastamist, miinimumkapitali nõuete suurendamist, hoiupangasektori restruktureerimist ning kinnisvaraarenduse ja sundvõõrandatud varadega seotud laenude jaoks reservide loomise nõuete märkimisväärset suurendamist. Kõnealused meetmed ei ole aga turusurve vähendamiseks piisavaks osutunud.

| (6) | 2011. aasta veebruaris tõstsid Hispaania ametiasutused kapitali suhtarvu miinimummäära nõuet („kapitali põhimõte”) 8 %-ni panga riskiga kaalutud varadest ning andsid pankadele uue määruse nõuete täitmiseks aega kuni 2011. aasta septembrini. Nende pankade jaoks, kes sõltuvad rohkem pankadevahelisest rahastamisest ning keda iseloomustab piiratud juurdepääs turule, suurendati kapitali suhtarvu miinimummäära 10 %-ni. 2012. aasta veebruaris ja mais nõuti uute õigusaktide kohaselt pankadelt suuremate eraldiste ja kapitalipuhvrite loomist nende bilanssi jäänud ehitus- ja kinnisvaraobjektide nii viivises mitteolevate laenude kui ka viivislaenudega kaasnevate võimaliku kahju suhtes. Reservide loomise uute nõuete eeldatav kogusumma oli ligikaudu 84 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(6)

2011. aasta veebruaris tõstsid Hispaania ametiasutused kapitali suhtarvu miinimummäära nõuet („kapitali põhimõte”) 8 %-ni panga riskiga kaalutud varadest ning andsid pankadele uue määruse nõuete täitmiseks aega kuni 2011. aasta septembrini. Nende pankade jaoks, kes sõltuvad rohkem pankadevahelisest rahastamisest ning keda iseloomustab piiratud juurdepääs turule, suurendati kapitali suhtarvu miinimummäära 10 %-ni. 2012. aasta veebruaris ja mais nõuti uute õigusaktide kohaselt pankadelt suuremate eraldiste ja kapitalipuhvrite loomist nende bilanssi jäänud ehitus- ja kinnisvaraobjektide nii viivises mitteolevate laenude kui ka viivislaenudega kaasnevate võimaliku kahju suhtes. Reservide loomise uute nõuete eeldatav kogusumma oli ligikaudu 84 miljardit eurot.

| (7) | Alates 2012. aasta aprillist moodustas Hispaania riigi rahaline brutotoetus (välja arvatud võlakirjade emiteerimise tagatised) kokku ligikaudu 15 miljardit eurot. Kapitalitoetust anti pankade nõuetekohase restruktureerimise fondi kaudu, mille kapital oli 15 miljardit eurot, millest 9 miljardit eurot oli juba makstud. Riik on ka pakkunud 86 miljardi euro väärtuses tagatisi pankade eelisvõlakirjadele (sellest kogusummast on umbes 58 miljardit eurot tagasi maksmata). Kuigi pankade nõuetekohase restruktureerimise fondi rahastamissuutlikkus oli veel kolm korda suurem sellele allokeeritud kapitalist, ei piisa avaliku sektori kättesaadavast toetusest selleks, et pakkuda piisavalt kaitset pangandussektori kogu süsteemi haarava nõutava puhastamise jaoks. |
| --- | --- |

(7)

Alates 2012. aasta aprillist moodustas Hispaania riigi rahaline brutotoetus (välja arvatud võlakirjade emiteerimise tagatised) kokku ligikaudu 15 miljardit eurot. Kapitalitoetust anti pankade nõuetekohase restruktureerimise fondi kaudu, mille kapital oli 15 miljardit eurot, millest 9 miljardit eurot oli juba makstud. Riik on ka pakkunud 86 miljardi euro väärtuses tagatisi pankade eelisvõlakirjadele (sellest kogusummast on umbes 58 miljardit eurot tagasi maksmata). Kuigi pankade nõuetekohase restruktureerimise fondi rahastamissuutlikkus oli veel kolm korda suurem sellele allokeeritud kapitalist, ei piisa avaliku sektori kättesaadavast toetusest selleks, et pakkuda piisavalt kaitset pangandussektori kogu süsteemi haarava nõutava puhastamise jaoks.

| (8) | Mure pangandussektori edasise rekapitaliseerimise üle on põhjustanud Hispaania riigi võlakirjadele avalduva turusurve süvenemise. Riigivõlakirjade tulusus on saavutanud taseme, mis ületab kaugelt 500 baaspunkti (2012. aasta juuni teises pooles ja juuli esimeses pooles), mis on tõstnud Hispaania riigi rahastamiskulusid. Suurenev intressikoormus muudab riigi rahanduse tasakaalustamise ja ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise küsimuse veelgi keerukamaks. Pangandussektori ulatuslik restruktureerimine ja rekapitaliseerimine on riigi rahandusele avalduva surve vähendamisel olulised elemendid. |
| --- | --- |

(8)

Mure pangandussektori edasise rekapitaliseerimise üle on põhjustanud Hispaania riigi võlakirjadele avalduva turusurve süvenemise. Riigivõlakirjade tulusus on saavutanud taseme, mis ületab kaugelt 500 baaspunkti (2012. aasta juuni teises pooles ja juuli esimeses pooles), mis on tõstnud Hispaania riigi rahastamiskulusid. Suurenev intressikoormus muudab riigi rahanduse tasakaalustamise ja ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise küsimuse veelgi keerukamaks. Pangandussektori ulatuslik restruktureerimine ja rekapitaliseerimine on riigi rahandusele avalduva surve vähendamisel olulised elemendid.

| (9) | 25. juunil 2012 taotlesid Hispaania ametiasutused ametlikult rahalist abi Hispaania pangandussektori praeguse restruktureerimis- ja rekapitaliseerimisprotsessi raames. Abi taotletakse Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi finantseerimisasutuste rekapitaliseerimise jaoks rahalise abi andmise kaudu. Osutatava abi suhtes kehtivad finantssektorit käsitlevad konkreetsed tingimused, nagu on ette nähtud Hispaania valitsuse ja Euroopa Komisjoni (kes tegi koostööd Euroopa Keskpanga ja Euroopa Pangandusjärelevalvega ning sai tehnilist abi Rahvusvaheliselt Valuutafondilt) vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumis. Need hõlmavad nii riigiabi eeskirjadele vastavaid pangaspetsiifilisi tingimusi kui ka horisontaalseid tingimusi. Samal ajal peab Hispaania täitma täielikult oma ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohased kohustused ja järgima soovitusi, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust Euroopa poolaasta raames. |
| --- | --- |

(9)

25. juunil 2012 taotlesid Hispaania ametiasutused ametlikult rahalist abi Hispaania pangandussektori praeguse restruktureerimis- ja rekapitaliseerimisprotsessi raames. Abi taotletakse Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi finantseerimisasutuste rekapitaliseerimise jaoks rahalise abi andmise kaudu. Osutatava abi suhtes kehtivad finantssektorit käsitlevad konkreetsed tingimused, nagu on ette nähtud Hispaania valitsuse ja Euroopa Komisjoni (kes tegi koostööd Euroopa Keskpanga ja Euroopa Pangandusjärelevalvega ning sai tehnilist abi Rahvusvaheliselt Valuutafondilt) vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumis. Need hõlmavad nii riigiabi eeskirjadele vastavaid pangaspetsiifilisi tingimusi kui ka horisontaalseid tingimusi. Samal ajal peab Hispaania täitma täielikult oma ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohased kohustused ja järgima soovitusi, et vähendada makromajanduslikku tasakaalustamatust Euroopa poolaasta raames.

| (10) | Hispaania pangandussektori pikaajalise vastupidavuse tõhustamine on väga oluline selleks, et säilitada finantsstabiilsus Hispaanias ja piirata stressiolukorra levimist muudesse euroala majandustesse ning hoida ära negatiivset mõju majanduse ning majandus- ja rahaliidu nõuetekohasele toimimisele. Probleemide lahendamiseks seni võetud märkimisväärsetest meetmetest ei piisa. Seetõttu on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Täpsemalt peaks Hispaania võtma täiendavaid konkreetseid meetmeid selleks, et tulemuslikult tegeleda n.ö päritud varadega, taastada turupõhine rahastamine, vähendada pankade sõltuvust keskpanga antavast likviidsustoetusest ja tugevdada riskide kindlaksmääramise ja kriisijuhtimise mehhanisme. |
| --- | --- |

(10)

Hispaania pangandussektori pikaajalise vastupidavuse tõhustamine on väga oluline selleks, et säilitada finantsstabiilsus Hispaanias ja piirata stressiolukorra levimist muudesse euroala majandustesse ning hoida ära negatiivset mõju majanduse ning majandus- ja rahaliidu nõuetekohasele toimimisele. Probleemide lahendamiseks seni võetud märkimisväärsetest meetmetest ei piisa. Seetõttu on vaja võtta täiendavaid meetmeid. Täpsemalt peaks Hispaania võtma täiendavaid konkreetseid meetmeid selleks, et tulemuslikult tegeleda n.ö päritud varadega, taastada turupõhine rahastamine, vähendada pankade sõltuvust keskpanga antavast likviidsustoetusest ja tugevdada riskide kindlaksmääramise ja kriisijuhtimise mehhanisme.

| (11) | Üldstrateegia osana on oluline tegeleda n.ö päritud varadega, nõudes, et abi saavate pankade probleemsed varad eraldatakse selgelt pankade bilanssidest. See peaks eelkõige kehtima kinnisvaraarenduse ja sundvõõrandatud varadega seotud laenude kohta. Eraldatus kõrvaldaks mis tahes kahtlused pankade bilansside kvaliteedi suhtes ja võimaldaks neil paremini täita oma finantsvahendusfunktsiooni. |
| --- | --- |

(11)

Üldstrateegia osana on oluline tegeleda n.ö päritud varadega, nõudes, et abi saavate pankade probleemsed varad eraldatakse selgelt pankade bilanssidest. See peaks eelkõige kehtima kinnisvaraarenduse ja sundvõõrandatud varadega seotud laenude kohta. Eraldatus kõrvaldaks mis tahes kahtlused pankade bilansside kvaliteedi suhtes ja võimaldaks neil paremini täita oma finantsvahendusfunktsiooni.

| (12) | Lisaks võib pankade bilansside läbipaistvuse parandamine nimetatud viisil hõlbustada pangariskide nõuetekohast maandamist seoses kinnisvarasektoriga, taastada turupõhine rahastamine ja vähendada pankade sõltuvust keskpanga antavast likviidsustoetusest. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks võib pankade bilansside läbipaistvuse parandamine nimetatud viisil hõlbustada pangariskide nõuetekohast maandamist seoses kinnisvarasektoriga, taastada turupõhine rahastamine ja vähendada pankade sõltuvust keskpanga antavast likviidsustoetusest.

| (13) | Selleks et tagada Hispaania pangandussektori jaoks mõistliku raamistiku loomine, tuleb tugevdada riskide kindlaksmääramise ja kriisijuhtimise mehhanisme. Tulemuslik strateegia peaks koosnema muudatustest, mille eesmärk on tõhustada õigus- ja järelevalveraamistikku lähtuvalt finantskriisi õppetundidest. Lisaks tuleb parandada äriühingu üldjuhtimise tava kooskõlas rahvusvaheliste parimate tavadega, |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tagada Hispaania pangandussektori jaoks mõistliku raamistiku loomine, tuleb tugevdada riskide kindlaksmääramise ja kriisijuhtimise mehhanisme. Tulemuslik strateegia peaks koosnema muudatustest, mille eesmärk on tõhustada õigus- ja järelevalveraamistikku lähtuvalt finantskriisi õppetundidest. Lisaks tuleb parandada äriühingu üldjuhtimise tava kooskõlas rahvusvaheliste parimate tavadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Komisjon on Euroopa Keskpanga, Euroopa Pangandusjärelevalve ja Rahvusavahelise Valuutafondiga konsulteerides leppinud Hispaania ametivõimudega kokku finantsabiga seotud konkreetsed finantssektori poliitika tingimused. Need tingimused on esitatud Euroopa Komisjoni ja Hispaania ametivõimude allkirjastatavas vastastikuse mõistmise memorandumis. Üksikasjalikud finantsalased tingimused sätestatakse rahalise abi süsteemi lepingus.

Hispaania rekapitaliseerib nõuetekohaselt oma pangandussüsteemi ja restruktureerib selle põhjalikult. Sellega seoses töötab Hispaania koostöös komisjoniga ja konsulteerides Euroopa Keskpangaga välja Hispaania pankade tulevast struktuuri, toimimist ja elujõulisust käsitleva strateegia, milles määratakse kindlaks tingimused, et tagada nende tegutsemine ilma edasise riigipoolse abita. Seda strateegiat käsitletakse üksikasjalikumalt vastastikuse mõistmise memorandumis, arendades edasi käesolevas otsuses sätestatud poliitilisi tingimusi.

2.   Strateegia põhielementideks on Hispaania pangandussektori nõrkade kohtade tugevdamine ning pangandussektori õigus- ja järelevalveraamistike tugevdamine.

3.   Hispaania pangandussektori nõrkade kohtade tugevdamine koosneb järgmisest kolmest elemendist:

| a) | pankade individuaalsete kapitalivajaduste väljaselgitamine pangandussektori varade kvaliteedi põhjaliku hindamise ja nimetatud hindamise alusel iga panga puhul eraldi läbiviidava stressitesti alusel. Stressitesti tulemuste põhjal jagatakse kapitalisüsti vajavad pangad kolme rühma. Iga rühma suhtes kehtib kohustus esitada restruktureerimise ja probleemide lahendamise kava ning võtta kõik täiendavad ja järgnevad meetmed, nagu on esitatud vastastikuse mõistmise memorandumis; |
| --- | --- |

a)

pankade individuaalsete kapitalivajaduste väljaselgitamine pangandussektori varade kvaliteedi põhjaliku hindamise ja nimetatud hindamise alusel iga panga puhul eraldi läbiviidava stressitesti alusel. Stressitesti tulemuste põhjal jagatakse kapitalisüsti vajavad pangad kolme rühma. Iga rühma suhtes kehtib kohustus esitada restruktureerimise ja probleemide lahendamise kava ning võtta kõik täiendavad ja järgnevad meetmed, nagu on esitatud vastastikuse mõistmise memorandumis;

| b) | nõrkade pankade rekapitaliseerimine, restruktureerimine ja/või probleemide nõuetekohane lahendamine lähtuvalt stressitestis tuvastatud kapitalidefitsiidi kõrvaldamise kavadest. Need kavad põhinevad elujõulisuse, maksumaksjate kulude minimeerimise (koormuse jagamine) ja konkurentsi moonutamise piiramise põhimõtetel. Sel eesmärgil võtab Hispaania vastu õigusaktid, et i) võimaldada läbi viia allutatud kohustuste menetlus, sealhulgas kohustuslikku laadi koormuse jagamine, ii) täiustada pangakriiside lahendamise raamistikku, et hõlmata selles pankade nõuetekohase restruktureerimise fondi ja hoiuste tagamise fondi asjaomased kriiside lahendamise volitused, võttes arvesse ELi õigusakti ettepanekut kriisijuhtimise ja pangakriiside lahendamise kohta, sealhulgas mitteelujõuliste pankade probleemide lahendamise erivahendeid; |
| --- | --- |

b)

nõrkade pankade rekapitaliseerimine, restruktureerimine ja/või probleemide nõuetekohane lahendamine lähtuvalt stressitestis tuvastatud kapitalidefitsiidi kõrvaldamise kavadest. Need kavad põhinevad elujõulisuse, maksumaksjate kulude minimeerimise (koormuse jagamine) ja konkurentsi moonutamise piiramise põhimõtetel. Sel eesmärgil võtab Hispaania vastu õigusaktid, et i) võimaldada läbi viia allutatud kohustuste menetlus, sealhulgas kohustuslikku laadi koormuse jagamine, ii) täiustada pangakriiside lahendamise raamistikku, et hõlmata selles pankade nõuetekohase restruktureerimise fondi ja hoiuste tagamise fondi asjaomased kriiside lahendamise volitused, võttes arvesse ELi õigusakti ettepanekut kriisijuhtimise ja pangakriiside lahendamise kohta, sealhulgas mitteelujõuliste pankade probleemide lahendamise erivahendeid;

| c) | varade eraldamine neis pankades, mis saavad oma rekapitaliseerimispüüeteks ja langenud väärtusega varade ülekandmiseks muule varahaldusettevõtjale riigi toetust, et saavutada oma tegelik pikaajaline väärtus. Hispaania koostab komisjoni, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Pangandusjärelevalvega tihedalt konsulteerides ning Rahvusvahelise Valuutafondi tehnilise abiga kõikehõlmava õigusraamistiku varahaldusettevõtja asutamiseks ja tegevuseks, et see oleks täielikult toimiv 2012. aasta novembriks. |
| --- | --- |

c)

varade eraldamine neis pankades, mis saavad oma rekapitaliseerimispüüeteks ja langenud väärtusega varade ülekandmiseks muule varahaldusettevõtjale riigi toetust, et saavutada oma tegelik pikaajaline väärtus. Hispaania koostab komisjoni, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Pangandusjärelevalvega tihedalt konsulteerides ning Rahvusvahelise Valuutafondi tehnilise abiga kõikehõlmava õigusraamistiku varahaldusettevõtja asutamiseks ja tegevuseks, et see oleks täielikult toimiv 2012. aasta novembriks.

4.   Selleks et tagada pangandussektori jaoks mõistliku raamistiku loomine, tugevdab Hispaania ka õigus- ja järelevalveraamistikke, samuti juhtimist. Strateegia ja tingimused, mida käsitletakse üksikasjalikult vastastikuse mõistmise memorandumis, hõlmavad muu hulgas järgmisi meetmeid:

| a) | Hispaania krediidiasutused peavad suurendama esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu vähemalt 9 %-ni kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve rekapitaliseerimiskavas sätestatud mõiste „kapital” määratlusega; |
| --- | --- |

a)

Hispaania krediidiasutused peavad suurendama esimese taseme põhiomavahendite suhtarvu vähemalt 9 %-ni kooskõlas Euroopa Pangandusjärelevalve rekapitaliseerimiskavas sätestatud mõiste „kapital” määratlusega;

| b) | alates 1. jaanuarist 2013 peavad Hispaania krediidiasutused kohaldama kapitalinõuete määruses sõnastatud kapitali mõistet; |
| --- | --- |

b)

alates 1. jaanuarist 2013 peavad Hispaania krediidiasutused kohaldama kapitalinõuete määruses sõnastatud kapitali mõistet;

| c) | laenukahjumi reservide õiguslik raamistik vaadatakse uuesti läbi. Finantskriisi õppetundidest lähtuvalt teevad Hispaania ametiasutused ettepanekuid laenukahjumit käsitleva püsiva raamistiku uuendamiseks, arvestades viimastel kuudel kehtestatud ajutisi meetmeid ja ELi raamatupidamisarvestuse raamistikku; |
| --- | --- |

c)

laenukahjumi reservide õiguslik raamistik vaadatakse uuesti läbi. Finantskriisi õppetundidest lähtuvalt teevad Hispaania ametiasutused ettepanekuid laenukahjumit käsitleva püsiva raamistiku uuendamiseks, arvestades viimastel kuudel kehtestatud ajutisi meetmeid ja ELi raamatupidamisarvestuse raamistikku;

| d) | Banco de España tegevuse sõltumatust tuleb veelgi suurendada; kooskõlas rahvusvaheliste soovituste ja standarditega antakse majandusministeeriumi sanktsioonide kehtestamise ja litsentsimisvolitused seoses pangandussektoriga üle Banco de Españale; |
| --- | --- |

d)

Banco de España tegevuse sõltumatust tuleb veelgi suurendada; kooskõlas rahvusvaheliste soovituste ja standarditega antakse majandusministeeriumi sanktsioonide kehtestamise ja litsentsimisvolitused seoses pangandussektoriga üle Banco de Españale;

| e) | Banco de España järelevalvemenetlust tõhustatakse siseauditist lähtuvalt veelgi enam; |
| --- | --- |

e)

Banco de España järelevalvemenetlust tõhustatakse siseauditist lähtuvalt veelgi enam;

| f) | finantsturvalisust tagavate asutuste (FROB (Fund for Orderly Bank Restructuring) ja DGF (Deposit Guarantee Fund)) halduskord vaadatakse läbi potentsiaalse huvide konflikti vältimiseks; |
| --- | --- |

f)

finantsturvalisust tagavate asutuste (FROB (Fund for Orderly Bank Restructuring) ja DGF (Deposit Guarantee Fund)) halduskord vaadatakse läbi potentsiaalse huvide konflikti vältimiseks;

| g) | hoiupangasektori ja hoiupankade omandis olevate pankade juhtimise korda tõhustatakse; |
| --- | --- |

g)

hoiupangasektori ja hoiupankade omandis olevate pankade juhtimise korda tõhustatakse;

| h) | muudetakse tarbijakaitset ja väärtpabereid käsitlevaid õigusakte, et piirata allutatud võlainstrumentide (või hoiuste tagamise fondi kohaldamisalasse mittekuuluvate instrumentide) müüki pankade poolt asjatundmatutele jaeklientidele, ning tugevdatakse ametiasutuste teostatavat nõuetele vastavuse järelevalvet; |
| --- | --- |

h)

muudetakse tarbijakaitset ja väärtpabereid käsitlevaid õigusakte, et piirata allutatud võlainstrumentide (või hoiuste tagamise fondi kohaldamisalasse mittekuuluvate instrumentide) müüki pankade poolt asjatundmatutele jaeklientidele, ning tugevdatakse ametiasutuste teostatavat nõuetele vastavuse järelevalvet;

| i) | astutakse samme, et minimeerida pankade restruktureerimisest tulenevaid kulusid maksumaksjatele. Pärast kahjumi jagamist aktsionäridele nõuavad Hispaania ametivõimud riigi toetust saavates pankades hübriidkapitali instrumentide omanikelt ja allutatud võlainstrumentide omanikelt koormuse jagamise meetmete võtmist; |
| --- | --- |

i)

astutakse samme, et minimeerida pankade restruktureerimisest tulenevaid kulusid maksumaksjatele. Pärast kahjumi jagamist aktsionäridele nõuavad Hispaania ametivõimud riigi toetust saavates pankades hübriidkapitali instrumentide omanikelt ja allutatud võlainstrumentide omanikelt koormuse jagamise meetmete võtmist;

| j) | võetakse kohustus kehtestada kõigi riigi toetust saanud pankade juhatuste ja nõukogude liikmete palgatasemete ülemmäära; |
| --- | --- |

j)

võetakse kohustus kehtestada kõigi riigi toetust saanud pankade juhatuste ja nõukogude liikmete palgatasemete ülemmäära;

| k) | tõhustatakse riiklikke krediidiregistreid. |
| --- | --- |

k)

tõhustatakse riiklikke krediidiregistreid.

5.   Ametiasutused esitavad komisjonile, Euroopa Keskpangale, Euroopa Pangandusjärelevalvele ja Rahvusvahelisele Valuutafondile rangete konfidentsiaalsusnõuete alusel andmeid, mis on vajalikud pangandussektori järelevalve teostamiseks.

6.   Komisjon kontrollib Euroopa Keskpanga ja Euroopa Pangandusjärelevalvega koostööd tehes regulaarselt, et täidetakse finantsabi andmisega seotud poliitilisi tingimusi, korraldades külastusi ja lähtudes Hispaania ametivõimude poolt regulaarselt iga kvartali kohta esitatavatest aruannetest. Programmi raames läbiviidava pankade nõuetekohase restruktureerimise fondi tegevuse üle teostatakse regulaarset järelevalvet.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Brüssel, 23. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT C 219, 24.7.2012, lk 81.

1

---

| 28.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/21

---

NÕUKOGU OTSUS,

24. juuli 2012,

millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Banka Slovenije välisaudiitori osas

(2012/444/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (nr 4) Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, eriti selle artiklit 27.1,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 1. juuni 2012. aasta soovitust EKP/2012/9 Euroopa Liidu Nõukogule Sloveenia keskpanga välisaudiitorite kohta (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurosüsteemi riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

| (2) | Banka Slovenije praeguste välisaudiitorite volitused lõppevad pärast majandusaasta 2011 auditeerimist. Seetõttu on vaja ametisse määrata välisaudiitorid alates majandusaastast 2012. |
| --- | --- |

(2)

Banka Slovenije praeguste välisaudiitorite volitused lõppevad pärast majandusaasta 2011 auditeerimist. Seetõttu on vaja ametisse määrata välisaudiitorid alates majandusaastast 2012.

| (3) | Majandusaastateks 2012–2014 on Banka Slovenije valinud oma välisaudiitoriks Deloitte revizija d.o.o. |
| --- | --- |

(3)

Majandusaastateks 2012–2014 on Banka Slovenije valinud oma välisaudiitoriks Deloitte revizija d.o.o.

| (4) | EKP nõukogu soovitas Deloitte revizija d.o.o. määrata Banka Slovenije välisaudiitoriks majandusaastateks 2012–2014. |
| --- | --- |

(4)

EKP nõukogu soovitas Deloitte revizija d.o.o. määrata Banka Slovenije välisaudiitoriks majandusaastateks 2012–2014.

| (5) | On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitust ning muuta otsust 1999/70/EÜ (2) sellele vastavalt, |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane järgida EKP nõukogu soovitust ning muuta otsust 1999/70/EÜ (2) sellele vastavalt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 1999/70/EÜ artikli 1 lõige 13 asendatakse järgmisega:

„13.   Deloitte revizija d.o.o. kinnitatakse käesolevaga Banka Slovenije välisaudiitoriks majandusaastateks 2012–2014.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Euroopa Keskpangale.

Brüssel, 24. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  ELT C 161, 7.6.2012, lk 1.

1

(2)  EÜT L 22, 29.1.1999, lk 69.

2

---

| 28.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/22

---

NÕUKOGU OTSUS,

24. juuli 2012,

DNA-andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Ungariga

(2012/445/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega), (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3 ja artiklit 25,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/616/JSK (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK), (2) eriti selle artiklit 20 ja lisa 4. peatükki,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokollile üleminekusätete kohta säilib liidu institutsioonide, organite ja asutuste poolt enne Lissaboni lepingu jõustumist vastu võetud õigusaktide õiguslik toime kuni asjaomaste õigusaktide kehtetuks tunnistamise, tühiseks tunnistamise või muutmiseni aluslepingute kohaldamisel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokollile üleminekusätete kohta säilib liidu institutsioonide, organite ja asutuste poolt enne Lissaboni lepingu jõustumist vastu võetud õigusaktide õiguslik toime kuni asjaomaste õigusaktide kehtetuks tunnistamise, tühiseks tunnistamise või muutmiseni aluslepingute kohaldamisel.

| (2) | Seega kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artiklit 25 ja nõukogu peab otsustama ühehäälselt, kas liikmesriigid on rakendanud nimetatud otsuse 6. peatüki sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Seega kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artiklit 25 ja nõukogu peab otsustama ühehäälselt, kas liikmesriigid on rakendanud nimetatud otsuse 6. peatüki sätteid.

| (3) | Otsuse 2008/616/JSK artiklis 20 on sätestatud, et otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 nimetatud otsused tuleb teha küsimustikul põhineva hindamisaruande alusel. Otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas peab hindamisaruanne põhinema hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2008/616/JSK artiklis 20 on sätestatud, et otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 nimetatud otsused tuleb teha küsimustikul põhineva hindamisaruande alusel. Otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas peab hindamisaruanne põhinema hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel.

| (4) | Ungari on teatanud nõukogu peasekretariaadile riiklikud DNA-registrid, mille suhtes kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artikleid 2–6, ning nimetatud otsuse artikli 3 lõikes 1 osutatud automatiseeritud otsingu tingimused kooskõlas nimetatud otsuse artikli 36 lõikega 2. |
| --- | --- |

(4)

Ungari on teatanud nõukogu peasekretariaadile riiklikud DNA-registrid, mille suhtes kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artikleid 2–6, ning nimetatud otsuse artikli 3 lõikes 1 osutatud automatiseeritud otsingu tingimused kooskõlas nimetatud otsuse artikli 36 lõikega 2.

| (5) | Vastavalt otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punktile 1.1 koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea, kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punktile 1.1 koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea, kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma.

| (6) | Ungari on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja DNA-andmete vahetamist käsitleva küsimustiku. |
| --- | --- |

(6)

Ungari on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja DNA-andmete vahetamist käsitleva küsimustiku.

| (7) | Ungari on koos Austriaga sooritanud eduka katselise kasutamise. |
| --- | --- |

(7)

Ungari on koos Austriaga sooritanud eduka katselise kasutamise.

| (8) | Ungaris on toimunud hindamiskülastus ning Austria hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale. |
| --- | --- |

(8)

Ungaris on toimunud hindamiskülastus ning Austria hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale.

| (9) | Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku DNA-andmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused, |
| --- | --- |

(9)

Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku DNA-andmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ungari on DNA-andmete võrdluseks ja nende automatiseeritud otsinguks täielikult rakendanud otsuse 2008/615/JSK 6. peatüki andmekaitset käsitlevad üldsätted ning tal on õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt nimetatud otsuse artiklitele 3 ja 4 alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 24. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 12.

2

---

| 28.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/23

---

NÕUKOGU OTSUS,

24. juuli 2012,

sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Ungariga

(2012/446/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega), (1) eriti selle artiklit 25,

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/616/JSK (millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK), (2) eriti selle artiklit 20 ja lisa 4. peatükki,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokollile üleminekusätete kohta säilib liidu institutsioonide, organite ja asutuste poolt enne Lissaboni lepingu jõustumist vastu võetud õigusaktide õiguslik toime kuni asjaomaste õigusaktide kehtetuks tunnistamise, tühiseks tunnistamise või muutmiseni aluslepingute kohaldamisel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokollile üleminekusätete kohta säilib liidu institutsioonide, organite ja asutuste poolt enne Lissaboni lepingu jõustumist vastu võetud õigusaktide õiguslik toime kuni asjaomaste õigusaktide kehtetuks tunnistamise, tühiseks tunnistamise või muutmiseni aluslepingute kohaldamisel.

| (2) | Seega kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artiklit 25 ja nõukogu peab otsustama ühehäälselt, kas liikmesriigid on rakendanud nimetatud otsuse 6. peatüki sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Seega kohaldatakse otsuse 2008/615/JSK artiklit 25 ja nõukogu peab otsustama ühehäälselt, kas liikmesriigid on rakendanud nimetatud otsuse 6. peatüki sätteid.

| (3) | Otsuse 2008/616/JSK artiklis 20 on sätestatud, et otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 nimetatud otsused tuleb teha küsimustikul põhineva hindamisaruande alusel. Otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas peab hindamisaruanne põhinema hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2008/616/JSK artiklis 20 on sätestatud, et otsuse 2008/615/JSK artikli 25 lõikes 2 nimetatud otsused tuleb teha küsimustikul põhineva hindamisaruande alusel. Otsuse 2008/615/JSK 2. peatüki kohase automatiseeritud andmevahetuse osas peab hindamisaruanne põhinema hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel.

| (4) | Vastavalt otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punktile 1.1 koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea, kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt otsuse 2008/616/JSK lisa 4. peatüki punktile 1.1 koostab asjaomane nõukogu töörühm iga andmekategooria puhul automatiseeritud andmevahetust käsitleva küsimustiku ja niipea, kui liikmesriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse kuuluvate andmete vahetamise tingimused, peab ta küsimustiku täitma.

| (5) | Ungari on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja sõrmejälgede andmete vahetamist käsitleva küsimustiku. |
| --- | --- |

(5)

Ungari on täitnud andmekaitset käsitleva küsimustiku ja sõrmejälgede andmete vahetamist käsitleva küsimustiku.

| (6) | Ungari on koos Austriaga sooritanud eduka katselise kasutamise. |
| --- | --- |

(6)

Ungari on koos Austriaga sooritanud eduka katselise kasutamise.

| (7) | Ungaris on toimunud hindamiskülastus ning Austria hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale. |
| --- | --- |

(7)

Ungaris on toimunud hindamiskülastus ning Austria hindamisrühm on koostanud hindamiskülastuse aruande ja edastanud selle asjaomasele nõukogu töörühmale.

| (8) | Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku sõrmejälgede andmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused, |
| --- | --- |

(8)

Nõukogule on esitatud üldine hindamisaruanne, milles võetakse kokku sõrmejälgede andmete vahetamist käsitleva küsimustiku, hindamiskülastuse ja katselise kasutamise tulemused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ungari on sõrmejälgede andmete automatiseeritud otsinguks täielikult rakendanud otsuse 2008/615/JSK 6. peatüki andmekaitset käsitlevad üldsätted ning tal on õigus saada ja edastada isikuandmeid vastavalt nimetatud otsuse artiklile 9 alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 24. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 12.

2

---

| 28.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/24

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS,

24. juuli 2012,

millega lubatakse Taanil kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 75

(2012/447/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjonis 5. septembril 2011. aastal registreeritud kirjaga on Taani taotlenud luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ sätetest, milles käsitletakse sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust. |
| --- | --- |

(1)

Komisjonis 5. septembril 2011. aastal registreeritud kirjaga on Taani taotlenud luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ sätetest, milles käsitletakse sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust.

| (2) | Komisjon teavitas 14. märtsi 2012. aasta kirjaga teisi liikmesriike Taani taotlusest. Komisjon teatas 15. märtsi 2012. aasta kirjaga Taanile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teavitas 14. märtsi 2012. aasta kirjaga teisi liikmesriike Taani taotlusest. Komisjon teatas 15. märtsi 2012. aasta kirjaga Taanile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Kui Taani ametiasutustes on registreeritud üksnes ettevõtluse tarbeks kerge kaubaveok, mille lubatud maksimaalne mass on kuni kolm tonni, on maksukohustuslasel praegu direktiivi 2006/112/EÜ kohaselt lubatud arvata veoki ostu- ja kasutuskuludelt sisendkäibemaks maha täies ulatuses. Kui sellist veokit kasutatakse hiljem isiklikuks tarbeks, jääb maksukohustuslane ilma õigusest arvata veoki ostukuludelt maha käibemaksu. |
| --- | --- |

(3)

Kui Taani ametiasutustes on registreeritud üksnes ettevõtluse tarbeks kerge kaubaveok, mille lubatud maksimaalne mass on kuni kolm tonni, on maksukohustuslasel praegu direktiivi 2006/112/EÜ kohaselt lubatud arvata veoki ostu- ja kasutuskuludelt sisendkäibemaks maha täies ulatuses. Kui sellist veokit kasutatakse hiljem isiklikuks tarbeks, jääb maksukohustuslane ilma õigusest arvata veoki ostukuludelt maha käibemaksu.

| (4) | Kuna kõnealune kord on koormav nii maksukohustuslasele kui ka maksuametile, on Taani ametiasutused taotlenud luba kohaldada erimeedet, et teha erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 75. Kõnealune meede võimaldaks maksukohustuslasel, kes on registreerinud veoki üksnes ettevõtluse tarbeks, kasutada veokit ka muuks kui ettevõtluse tarbeks ning arvutada direktiivi 2006/112/EÜ artikli 75 kohane maksustatava teenuse väärtus pigem päevapõhise kindla määra alusel kui jääda ilma oma õigusest arvata veoki ostukuludelt maha käibemaksu. |
| --- | --- |

(4)

Kuna kõnealune kord on koormav nii maksukohustuslasele kui ka maksuametile, on Taani ametiasutused taotlenud luba kohaldada erimeedet, et teha erand direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 75. Kõnealune meede võimaldaks maksukohustuslasel, kes on registreerinud veoki üksnes ettevõtluse tarbeks, kasutada veokit ka muuks kui ettevõtluse tarbeks ning arvutada direktiivi 2006/112/EÜ artikli 75 kohane maksustatava teenuse väärtus pigem päevapõhise kindla määra alusel kui jääda ilma oma õigusest arvata veoki ostukuludelt maha käibemaksu.

| (5) | Kõnealune lihtsustatud arvutusmeetod oleks muu kui ettevõtluse tarbe puhul siiski piiratud kahekümne päevaga iga kalendriaasta kohta ning päeva kohta tuleks maksta käibemaksu kindla määraga summas 40 Taani krooni. Taani valitsus on kõnealuse summa määranud kindlaks riikliku statistika analüüside põhjal. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealune lihtsustatud arvutusmeetod oleks muu kui ettevõtluse tarbe puhul siiski piiratud kahekümne päevaga iga kalendriaasta kohta ning päeva kohta tuleks maksta käibemaksu kindla määraga summas 40 Taani krooni. Taani valitsus on kõnealuse summa määranud kindlaks riikliku statistika analüüside põhjal.

| (6) | Kõnealuse meetmega, mida kohaldatakse selliste kergete kaubaveokite suhtes, mille lubatud maksimaalne mass on kuni kolm tonni, hõlbustataks selliste maksukohustuslaste käibemaksukohustusi, kes kasutavad ettevõtluse tarbeks registreeritud veokit ajutiselt muuks kui ettevõtluse tarbeks. Maksukohustuslasel säiliks aga endiselt võimalus valida kerge kaubaveoki registreerimine nii ettevõtluse tarbeks kui isiklikuks tarbeks. Sellise valiku tulemusel kaotaks maksukohustuslane õiguse arvata veoki ostukuludelt maha käibemaks, kuid tal ei oleks kohustust tasuda päevapõhist maksu veoki isiklikuks tarbeks kasutamise eest. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuse meetmega, mida kohaldatakse selliste kergete kaubaveokite suhtes, mille lubatud maksimaalne mass on kuni kolm tonni, hõlbustataks selliste maksukohustuslaste käibemaksukohustusi, kes kasutavad ettevõtluse tarbeks registreeritud veokit ajutiselt muuks kui ettevõtluse tarbeks. Maksukohustuslasel säiliks aga endiselt võimalus valida kerge kaubaveoki registreerimine nii ettevõtluse tarbeks kui isiklikuks tarbeks. Sellise valiku tulemusel kaotaks maksukohustuslane õiguse arvata veoki ostukuludelt maha käibemaks, kuid tal ei oleks kohustust tasuda päevapõhist maksu veoki isiklikuks tarbeks kasutamise eest.

| (7) | Meede, millega tagatakse, et maksukohustuslasi, kes kasutavad ettevõtluse tarbeks registreeritud veokit ajutiselt muuks kui ettevõtluse tarbeks, ei jäeta täielikult ilma õigusest arvata kõnealuse veoki puhul maha sisendkäibemaksu, on kooskõlas direktiivis 2006/112/EÜ sätestatud mahaarvamise üldeeskirjadega. |
| --- | --- |

(7)

Meede, millega tagatakse, et maksukohustuslasi, kes kasutavad ettevõtluse tarbeks registreeritud veokit ajutiselt muuks kui ettevõtluse tarbeks, ei jäeta täielikult ilma õigusest arvata kõnealuse veoki puhul maha sisendkäibemaksu, on kooskõlas direktiivis 2006/112/EÜ sätestatud mahaarvamise üldeeskirjadega.

| (8) | Luba tuleks anda üksnes piiratud ajaks ja selle kehtivus peaks lõppema 31. detsembril 2014. Selle aja jooksul saadud kogemustele tuginedes peaks olema võimalik hinnata, kas erand on endiselt õigustatud. |
| --- | --- |

(8)

Luba tuleks anda üksnes piiratud ajaks ja selle kehtivus peaks lõppema 31. detsembril 2014. Selle aja jooksul saadud kogemustele tuginedes peaks olema võimalik hinnata, kas erand on endiselt õigustatud.

| (9) | Meede mõjutab liikmesriigi poolt lõpptarbimisetapil kogutava maksutulu summat vaid tühises ulatuses ning sellel ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele, |
| --- | --- |

(9)

Meede mõjutab liikmesriigi poolt lõpptarbimisetapil kogutava maksutulu summat vaid tühises ulatuses ning sellel ei ole negatiivset mõju käibemaksust tulenevatele liidu omavahenditele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 75 on Taanil luba kindla määra alusel määrata kindlaks käibemaksuga maksustatav summa iga sellise kasutuspäeva kohta, mil maksukohustuslane kasutab isiklikuks tarbeks või oma töötajate tarbeks või üldisemalt muuks kui ettevõtluse tarbeks kerget kaubaveokit, mis on registreeritud üksnes ettevõtluse tarbeks.

Esimeses lõigus osutatud kindel määr päeva kohta on 40 Taani krooni.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud meedet kohaldatakse üksnes selliste kergete kaubaveokite suhtes, mille lubatud maksimaalne mass on kuni 3 tonni.

Käesolevat meedet ei kohaldata juhul, kui muuks kui ettevõtluse tarbeks kasutamine ületab 20 päeva kalendriaasta kohta.

Artikkel 3

Käesolev otsus kaotab kehtivuse 31. detsembril 2014.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Taani Kuningriigile.

Brüssel, 24. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

---

| 28.7.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 202/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.7.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 202/26

---

KOMISJONI OTSUS,

12. juuli 2012,

millega kehtestatakse ajalehepaberile ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 4693 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/448/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles nõu pidanud Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu toote olelusringi jooksul on väike. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel võib ELi ökomärgise anda toodetele, mille keskkonnamõju kogu toote olelusringi jooksul on väike.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 66/2010 on sätestatud, et ELi ökomärgise andmise konkreetsed kriteeriumid kehtestatakse tooterühmade kaupa.

| (3) | Kuna ajalehepaberi tootmises tarbitakse märkimisväärses koguses energiat, puitu ja kemikaale ning sellega võivad kaasneda keskkonnakahju või loodusvarade kasutamisega seotud riskid, on asjakohane kehtestada tooterühmale „ajalehepaber” ELi ökomärgise andmise kriteeriumid. |
| --- | --- |

(3)

Kuna ajalehepaberi tootmises tarbitakse märkimisväärses koguses energiat, puitu ja kemikaale ning sellega võivad kaasneda keskkonnakahju või loodusvarade kasutamisega seotud riskid, on asjakohane kehtestada tooterühmale „ajalehepaber” ELi ökomärgise andmise kriteeriumid.

| (4) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on vastavuses määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on vastavuses määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Tooterühma „ajalehepaber” kuulub paberimassist valmistatud ning ajalehtede ja muude trükiste valmistamiseks kasutatav paber.

2.   Tooterühma „ajalehepaber” ei kuulu koopia- ja joonestuspaber, termopaber, fotopaber ja isekopeeruv paber, jõu- ja pakkepaber ega lõhnastatud paber.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „ajalehepaber”– peamiselt ajalehtede trükkimiseks kasutatav paberimassist ja/või taaskasutatud paberist valmistatud paber massiga 40–65 g/m2;

2)   „taaskasutatav kiud”– kiud, mis on eraldatud jäätmevoost tootmisprotsessis või mis on tekkinud asjaomast toodet lõpptarbijana kasutavates kodumajapidamistes, äri- ja tööstusettevõtetes ning asutustes ja mida ei ole võimalik ettenähtud otstarbel enam kasutada.

Artikkel 3

Selleks et ajalehepaberile saaks anda ELi ökomärgise määruse (EÜ) nr 66/2010 alusel, peab see kuuluma käesoleva otsuse artiklis 1 kindlaks määratud tooterühma ja vastama käesoleva otsuse lisas sätestatud kriteeriumidele ning hindamis- ja kontrollinõuetele.

Artikkel 4

Tooterühmale „ajalehepaber” kehtestatud kriteeriumid ning asjaomased hindamis- ja kontrollinõuded kehtivad kolm aastat alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 5

Haldusotstarbel antakse tooterühmale „ajalehepaber” koodnumber „037”.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. juuli 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

1

---

LISA

RAAMISTIK

Kriteeriumide eesmärk

Kriteeriumide eesmärk on eelkõige suurendada ressursitõhusust, edendades paberi ringlussevõttu, vähendades toksiliste või eutrofeerivate ainete heidet vette ning energiakasutusega seotud keskkonnakahjusid ja riske (üleilmne soojenemine, hapestumine, osoonikihi kahanemine, taastumatute ressursside ammendumine) tänu energiatarbimise ja sellega seotud õhkuheite vähendamisele ning vähendada ohtlike kemikaalide kasutamisega seotud keskkonnakahju ja riske ning rakendada metsade kaitseks säästva majandamise põhimõtteid.

KRITEERIUMID

Kriteeriumid on kehtestatud iga järgmise aspekti kohta:

| 1) | vette- ja õhkuheide; |
| --- | --- |

1)

vette- ja õhkuheide;

| 2) | energiatarbimine; |
| --- | --- |

2)

energiatarbimine;

| 3) | kiud: säästev metsamajandamine; |
| --- | --- |

3)

kiud: säästev metsamajandamine;

| 4) | ohtlikud keemilised ained; |
| --- | --- |

4)

ohtlikud keemilised ained;

| 5) | jäätmekäitlus; |
| --- | --- |

5)

jäätmekäitlus;

| 6) | kasutuskõlblikkus; |
| --- | --- |

6)

kasutuskõlblikkus;

| 7) | ökomärgisel esitatav teave. |
| --- | --- |

7)

ökomärgisel esitatav teave.

Ökoloogilised kriteeriumid hõlmavad paberimassi tootmist, sh kõiki toiminguid alates esmase puidukiu või taaskasutatava tooraine jõudmisest tootmiskohta kuni paberimassi väljaviimiseni tootmiskohast. Paberitootmise ökoloogilised kriteeriumid hõlmavad kõiki toiminguid alates kiumassi lagundamisest (taaskasutatava paberi lagundamine) kuni paberi rullidesse kerimiseni.

Need kriteeriumid ei hõlma järgmist tegevust:

| 1) | paberimassi, paberi või tooraine transport ja pakkimine; |
| --- | --- |

1)

paberimassi, paberi või tooraine transport ja pakkimine;

| 2) | paberi ümbertöötlemine. |
| --- | --- |

2)

paberi ümbertöötlemine.

Hindamis- ja kontrollinõuded

Iga kriteeriumi juures on esitatud konkreetsed hindamis- ja kontrollinõuded.

Kui taotlejalt nõutakse kõnealustele kriteeriumidele vastavuse tõendamiseks deklaratsioonide, dokumentide, analüüside, katseprotokollide või muude tõendite esitamist, võivad tõendusmaterjalid pärineda vastavalt vajadusele taotlejalt ja/või tema tarnija(te)lt ja/või nende tarnija(te)lt.

Lisaks iga kriteeriumi puhul esitatud katsemeetodile võib vajaduse korral kasutada ka muid katsemeetodeid, kui nende samaväärsust kinnitab taotlust hindav pädev asutus.

Võimaluse korral tehakse katsed standardi EN ISO 17025 nõuetele vastavates või samaväärsetes laborites.

Vajaduse korral võivad pädevad asutused nõuda täiendavaid dokumente ja teha sõltumatuid kontrolle.

ELI ÖKOMÄRGISE KRITEERIUMID

1. kriteerium –   vette- ja õhkuheide

a)   Keemiline hapnikutarve (KHT), väävel (S), NOx, fosfor (P)

Kõigi nende parameetrite puhul väljendatakse paberimassi ja paberi tootmisega seotud õhku- ja/või vetteheide punktides (PKHT, PS, PNOx, PP) järgmiselt.

Ükski näitaja (PKHT, PS, PNOx või PP) eraldi ei tohi olla suurem kui 1,5.

Punktisumma (Pkokku = PKHT + PS + PNOx + PP) ei tohi ületada 4,0.

PKHT arvutatakse järgmiselt (PS, PNOx ja PP arvutatakse täpselt samamoodi).

Iga kasutatud paberimassi i-ga seotud mõõdetud KHT-heitkogused (KHTpaberimass, i) väljendatud kilogrammides ühe tonni õhkkuiva materjali kohta) kaalutakse vastavalt kasutatud paberimassi osale (tonni õhkkuiva paberimassi kasutatud paberimassi, i kohta). Seejärel liidetakse paberimassiga seotud kaalutud KHT-heide paberitootmisega seotud mõõdetud KHT-heitega ning saadakse KHT koguheide (KHTkokku).

Paberimassitootmise puhul arvutatakse KHT kaalutud võrdlusväärtus samamoodi iga kasutatud paberimassi kaalutud võrdlusväärtuste summana, millele lisatakse paberitootmisega seotud võrdlusväärtus, et saada KHT üldine võrdlusväärtus (KHTvõrdlus,kokku). Tabelis 1 on esitatud iga kasutatud paberimassiliigiga ja paberi tootmisega seotud heite võrdlusväärtused.

Lõpuks jagatakse KHT koguheide KHT üldise võrdlusväärtusega järgmise valemi kohaselt:

Formula

Tabel 1

Paberimassiliikidega ja paberi tootmisega seotud heite võrdlusväärtused

| Paberimassi liik / paber | Heide (kg ühe tonni õhkkuiva materjali kohta) |
| --- | --- |
| KHT võrdlus | S võrdlus | NOx, võrdlus | Pvõrdlus |
| Pleegitatud keemiline paberimass (muu kui sulfit) | 18,0 | 0,6 | 1,6 | 0,045 |
| Pleegitatud keemiline paberimass (sulfit) | 25,0 | 0,6 | 1,6 | 0,045 |
| Pleegitamata keemiline paberimass | 10,0 | 0,6 | 1,6 | 0,04 |
| Keemiliselt töödeldud termomehhaaniline paberimass (CTMP) | 15,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| THK/puidumass | 3,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Taaskasutatavast kiust saadud paberimass | 2,0 | 0,2 | 0,3 | 0,01 |
| Paber (vabrikute puhul, kus paberimassi ei valmistata ja kus kogu kasutatav paberimass ostetakse sisse) | 1 | 0,3 | 0,8 | 0,01 |
| Paber (muud vabrikud) | 1 | 0,3 | 0,7 | 0,01 |

Paberimassi liik / paber

Heide (kg ühe tonni õhkkuiva materjali kohta)

KHT võrdlus

S võrdlus

NOx, võrdlus

Pvõrdlus

Pleegitatud keemiline paberimass (muu kui sulfit)

18,0

0,6

1,6

0,045

Pleegitatud keemiline paberimass (sulfit)

25,0

0,6

1,6

0,045

Pleegitamata keemiline paberimass

10,0

0,6

1,6

0,04

Keemiliselt töödeldud termomehhaaniline paberimass (CTMP)

15,0

0,2

0,3

0,01

THK/puidumass

3,0

0,2

0,3

0,01

Taaskasutatavast kiust saadud paberimass

2,0

0,2

0,3

0,01

Paber (vabrikute puhul, kus paberimassi ei valmistata ja kus kogu kasutatav paberimass ostetakse sisse)

1

0,3

0,8

0,01

Paber (muud vabrikud)

1

0,3

0,7

0,01

Tabelis 1 esitatud pleegitatud keemilise paberimassi (muu kui sulfit) Pvõrdlus-väärtus võib erandjuhul olla kuni 0,1, kui tõendatakse, et kõrgem P tase on tingitud loodusliku P sisaldusest puidumassis.

Kui tehases koostoodetakse soojust ja elektrienergiat, tuleb elektrienergia tootmisel tekkinud S- ja NOx-heide lahutada heite kogusummast. Elektrienergia tootmisel tekkinud heite osatähtsuse võib arvutada järgmise valemi abil:

2 × (MWh(elekter)) / [2 × MWh(elekter) + MWh(soojus)]

Elekter selles võrrandis tähendab koostootmisjaamas toodetud elektrienergiat.

Soojus selles võrrandis tähendab soojust, mis kantakse elektrijaamast üle paberimassi või paberi tootmiseks.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab üksikasjalikud arvutused, mis näitavad vastavust sellele kriteeriumile, ja asjakohased tõendavad dokumendid, kaasa arvatud katseprotokollid järgmistel meetoditel tehtud katsete kohta: KHT: ISO 6060; NOx: ISO 11564; S (oksüdeeritud vormis): EPA nr 8; S (redutseeritud vormis): EPA nr 16A; S sisaldus naftasaadustes: ISO 8754; S sisaldus kivisöes: ISO 351; P: EN ISO 6878, APAT IRSA CNR 4110 või Dr Lange LCK 349.

Tõendavates dokumentides esitatakse mõõtmiste sagedus ning KHT, S ja NOx punktide arvutus. Arvutamisel võetakse arvesse kõiki paberimassi ja paberi tootmisega, sealhulgas auru genereerimisega väljaspool tootmiskohta seotud S- ja NOx-heiteid, välja arvatud elektrienergia tootmisega seotud heited. Muu hulgas mõõdetakse utilisaatorkateldest, lubjapõletusahjudest, aurukateldest ja tugevalõhnaliste gaaside põletusahjudest lähtuv heide. Arvesse võetakse ka difusioonheidet. Väävliühendite õhkuheite väärtuste deklareerimisel esitatakse andmed nii väävli oksüdeeritud kui ka redutseeritud vormide kohta (dimetüülsulfiid, metüülmerkaptaan, vesiniksulfiid jms). Arvesse võetakse ka naftasaadustest, kivisöest ja muudest teadaoleva väävlisisaldusega väliskütustest soojuse tootmisega seotud väävliühendiheidet, kusjuures kõnealuse heite väärtuse võib mõõtmise asemel arvutada.

Vetteheidet mõõdetakse filtreerimata ja settimata proovidega pärast puhastamist kas vabrikus või avalikus veepuhastis. Mõõtmisperiood hõlmab 12kuulist tootmist. Uue või ümberehitatud tootmiskäitise puhul peavad mõõtmised hõlmama vähemalt 45 järjestikust käitise püsiva töö päeva. Mõõtmised peavad olema asjakohase katseseeria suhtes esinduslikud.

Kui integreeritud vabrikute puhul on paberimassi ja paberiga seotud heidet keeruline eraldi mõõta ning kui paberimassi ja paberi tootmise kohta on olemas üldine heiteväärtus, märgitakse paberimassi tootmisega seotud heiteks null ning paberi tootmisega seotud heide peab sisaldama nii paberimassi kui ka paberi tootmisel tekkivaid heitkoguseid.

b)   Adsorbeeruvad orgaanilised halogeniidid (AOX)

| — | Kuni 31. märtsini 2013 ei tohi ükski kasutatud paberimassi tootmisega seotud AOX-heide ühe tonni õhkkuiva paberimassi kohta ületada 0,20 kg. |
| --- | --- |

—

Kuni 31. märtsini 2013 ei tohi ükski kasutatud paberimassi tootmisega seotud AOX-heide ühe tonni õhkkuiva paberimassi kohta ületada 0,20 kg.

| — | Alates 1. aprillist 2013 kuni käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide kehtivuse lõpuni ei tohi ükski kasutatud paberimassi tootmisega seotud AOX-heide ühe tonni õhkkuiva paberimassi kohta ületada 0,17 kg. |
| --- | --- |

—

Alates 1. aprillist 2013 kuni käesolevas otsuses sätestatud kriteeriumide kehtivuse lõpuni ei tohi ükski kasutatud paberimassi tootmisega seotud AOX-heide ühe tonni õhkkuiva paberimassi kohta ületada 0,17 kg.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab katsearuanded järgmisel meetodil tehtud katsete kohta: AOX ISO 9562, samuti üksikasjalikud arvutused, mis näitavad vastavust sellele kriteeriumile, ja asjakohased tõendavad dokumendid.

Tõendavatesse dokumentidesse märgitakse mõõtmiste sagedus. AOXi mõõdetakse üksnes sellise tootmise puhul, kui paberimassi pleegitamiseks kasutatakse klooriühendeid. AOXi ei mõõdeta paberimassi mittevalmistavate paberitootmiskäitiste reovees, pleegitamata paberimassi tootvate käitiste reovees ega kloorivabu pleegitusaineid kasutavate käitiste reovees.

Mõõtmisi tehakse filtreerimata ja settimata proovidega pärast töötlemist kas vabrikus või avalikus veepuhastis. Mõõtmisperiood hõlmab 12kuulist tootmist. Uue või ümberehitatud tootmiskäitise puhul peavad mõõtmised hõlmama vähemalt 45 järjestikust käitise püsiva töö päeva. Mõõtmised peavad olema asjakohase katseseeria suhtes esinduslikud.

c)   Süsinikdioksiid (CO2)

Taastumatutest allikatest lähtuv süsinikdioksiidiheide ühe tonni toodetud paberi kohta, kaasa arvatud elektrienergia (käitisesisese või -välise) tootmisega seotud heide, ei tohi ületada 1 000 kg. Vabrikute puhul, kus paberimassi ei valmistata ja kogu kasutatav paberimass ostetakse sisse, ei tohi kõnealune heide ühe tonni toodetud paberi kohta ületada 1 100 kg. Heide arvutatakse paberimassi ja paberi tootmisega seotud heite kogusummana.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab üksikasjalikud arvutused, mis näitavad vastavust sellele kriteeriumile, ja asjakohased tõendavad dokumendid.

Taotleja esitab õhku paisatud CO2-heite andmed. Lisatud on andmed paberimassi ja paberi valmistamisel kasutatud taastumatute kütuste kõikide allikate kohta, sealhulgas käitisesisese või -välise elektrienergiatootmisega seotud heide.

Kütustest lähtuva CO2-heite arvutamisel kasutatakse järgmisi heitekoefitsiente.

Tabel 2

| Kütus | CO2 fossiil heide | Ühik |
| --- | --- | --- |
| Kivisüsi | 96 | g CO2 fossiil/MJ |
| Toornafta | 73 | g CO2 fossiil/MJ |
| Kütteõli 1 | 74 | g CO2 fossiil/MJ |
| Kütteõli 2–5 | 81 | g CO2 fossiil/MJ |
| Vedelgaas | 66 | g CO2 fossiil/MJ |
| Maagaas | 56 | g CO2 fossiil/MJ |
| Võrguelekter | 400 | g CO2 fossiil/kWh |

Kütus

CO2 fossiil heide

Ühik

Kivisüsi

96

g CO2 fossiil/MJ

Toornafta

73

g CO2 fossiil/MJ

Kütteõli 1

74

g CO2 fossiil/MJ

Kütteõli 2–5

81

g CO2 fossiil/MJ

Vedelgaas

66

g CO2 fossiil/MJ

Maagaas

56

g CO2 fossiil/MJ

Võrguelekter

400

g CO2 fossiil/kWh

Massibilansi arvutamise periood hõlmab 12kuulist tootmist. Uue või ümberehitatud tootmiskäitise puhul peavad arvutused hõlmama vähemalt 45 järjestikust käitise püsiva töö päeva. Arvutused peavad olema asjakohase katseseeria suhtes esinduslikud.

Selles tabelis võrguelektri kohta esitatud heitekoefitsienti (Euroopa keskmine) kasutatakse kõikidel juhtudel, välja arvatud siis, kui taotleja esitab dokumendid, milles määratakse kindlaks heitekoefitsiendi keskmine väärtus asjaomaste elektritarnijate puhul (lepinguliste tarnijate või riigi keskmine); sel juhul võib taotleja kasutada tabelis esitatud heitekoefitsiendi asemel viimati nimetatud keskmist väärtust.

CO2-heite arvutamisel ei võeta arvesse taastuvatest energiaallikatest (1) toodetud energia kogust, mis on ostetud ja tootmisprotsessis ära kasutatud. Taotleja esitab asjakohased dokumendid selle kohta, et vabrik on kõnealust energiat tõepoolest kasutanud või selle sisse ostnud.

2. kriteerium –   energiatarbimine

a)   Elektrienergia

Paberimassi ja paberi tootmisega seotud elektrienergia tarvet väljendatakse punktides (PE) järgmiselt kindlaks määratud viisil.

Punktide arv PE e tohi olla üle 1,5.

PE arvutatakse järgmiselt.

Arvutamine paberimassi tootmise puhul: iga kasutatud paberimassi i korral arvutatakse sellega seotud energiatarve (Epaberimass, i väljendatud kilovatt-tundides ühe tonni õhkkuiva materjali kohta) järgmiselt:

Epaberimass, i = käitises toodetud elekter + ostetud elekter – müüdud elekter

Arvutus paberi tootmise puhul: samamoodi arvutatakse paberi tootmisega seotud elektrienergiatarve (Epaber):

Epaber = käitises toodetud elekter + ostetud elekter – müüdud elekter

Lõpliku punktide üldarvu (PE) saamiseks liidetakse paberimassi ja paberi tootmisele vastavad punktid:

Formula

Kui integreeritud vabrikute puhul on paberimassi ja paberiga seotud energiatarvet keeruline eraldi mõõta ning kui paberimassi ja paberi tootmise kohta on olemas koguenergiatarve, märgitakse paberimassi tootmise energiatarbeks null ning paberi tootmise energiatarve peab sisaldama nii paberimassi kui ka paberi tootmiseks vajalikku energiatarvet.

b)   Kütus (soojus)

Paberimassi ja paberi tootmisega seotud kütusetarve väljendatakse punktides (PF) järgmiselt kindlaks määratud viisil.

Punktide arv PF e tohi olla üle 1,5.

PF arvutatakse järgmiselt.

Arvutamine paberimassi tootmise puhul: iga kasutatud paberimassi i korral arvutatakse sellega seotud kütusetarve (Fpaberimass, i väljendatud kilovatt-tundides ühe tonni õhkkuiva materjali kohta) järgmiselt:

Fpaberimass, i = käitises toodetud kütus + ostetud kütus – müüdud kütus – 1,25 × käitises toodetud elekter.

Märkus

| 1. | Mehaanilise puidumassi puhul ei ole vaja arvutada Fpabermass, i väärtust (ega selle osa PF, paberimass väärtuses), välja arvatud juhul, kui see on kaubanduslik kuivatatud puidumass, mille kuivainesisaldus on vähemalt 90 %. |
| --- | --- |

1.

Mehaanilise puidumassi puhul ei ole vaja arvutada Fpabermass, i väärtust (ega selle osa PF, paberimass väärtuses), välja arvatud juhul, kui see on kaubanduslik kuivatatud puidumass, mille kuivainesisaldus on vähemalt 90 %.

| 2. | Müüdud soojuse tootmiseks kasutatud kütusekogus lisatakse eespool esitatud võrrandis märgitud müüdud kütusekogusele. |
| --- | --- |

2.

Müüdud soojuse tootmiseks kasutatud kütusekogus lisatakse eespool esitatud võrrandis märgitud müüdud kütusekogusele.

Arvutus paberi tootmise puhul: samamoodi arvutatakse paberi tootmisega seotud kütusetarve (Fpaber, väljendatud kilovatt-tundides ühe tonni õhkkuiva materjali kohta):

Fpaber = käitises toodetud kütus + ostetud kütus – müüdud kütus – 1,25 × käitises toodetud elekter

Lõpliku punktide üldarvu (PF) saamiseks liidetakse paberimassi ja paberi tootmisele vastavad punktid:

Formula

Tabel 3

Elektrienergia ja kütuste puhul kasutatavad võrdlusväärtused

| Paberimassi liik | Kütusetarve (kWh) ühe tonni õhkkuiva materjali kohta
  Fvõrdlus | Elektrienergiatarve (kWh) ühe tonni õhkkuiva materjali kohta
  Evõrdlus |
| --- | --- | --- |
| mitte-õk kpm | õk kpm | mitte-õk kpm | õk kpm |
| Keemiline paberimass | 4 000 | 5 000 | 800 | 800 |
| Termomehhaaniline paberimass | 0 | 900 | 2 200 | 2 200 |
| Puidumass (sh kiudpuidumass) | 0 | 900 | 2 000 | 2 000 |
| Keemiliselt töödeldud termomehhaaniline paberimass (CMTP) | 0 | 1 000 | 2 000 | 2 000 |
| Taaskasutatavast kiust saadud paberimass | 300 | 1 300 | 450 | 550 |
| Paberi liik | Kütus | kWh/tonn | | Elektrienergia
  kWh/tonn |
| Ajalehepaberi liik | | 1 800 | | 700 |
| õk kpm | = | õhkkuiv kaubanduslik paberimass |

Paberimassi liik

Kütusetarve (kWh) ühe tonni õhkkuiva materjali kohta

Fvõrdlus

Elektrienergiatarve (kWh) ühe tonni õhkkuiva materjali kohta

Evõrdlus

mitte-õk kpm

õk kpm

mitte-õk kpm

õk kpm

Keemiline paberimass

4 000

5 000

800

800

Termomehhaaniline paberimass

0

900

2 200

2 200

Puidumass (sh kiudpuidumass)

0

900

2 000

2 000

Keemiliselt töödeldud termomehhaaniline paberimass (CMTP)

0

1 000

2 000

2 000

Taaskasutatavast kiust saadud paberimass

300

1 300

450

550

Paberi liik

Kütus

kWh/tonn

Elektrienergia

kWh/tonn

Ajalehepaberi liik

1 800

700

õk kpm

=

õhkkuiv kaubanduslik paberimass

Hindamine ja kontroll (nii elektrienergia kui ka kütuse puhul): taotleja esitab üksikasjalikud arvutused, mis näitavad vastavust sellele kriteeriumile, ja kõik asjakohased tõendavad dokumendid. Seega märgitakse esitatavate üksikasjade hulgas ka kogu elektrienergia- ja kütusetarve.

Taotleja arvutab kogu paberimassi ja paberi valmistamisel kasutatud sisendenergia (jaguneb soojuseks/kütusteks ning elektrienergiaks), kaasa arvatud taaskasutatavate paberijäätmete värviärastusel kasutatud energia. Energiatarbe arvutamisel ei võeta arvesse tooraine veoks, paberi katmiseks väljaspool paberimasinat ja pakendamiseks kulutatud energiat.

Kogu soojusenergia arvutamisel arvestatakse ka kõiki ostetud kütuseid. Võetakse arvesse ka käitises vedelike ning jääkide ja jäätmete (nt puidujäätmed, saepuru, vedelikud, paberijäägid, praakpaber) põletamisel regenereeritud soojusenergiat, samuti käitises elektrienergia tootmisel saadud soojust, kusjuures taotleja peab kogu soojusenergia arvutamisel arvesse võtma siiski ainult 80 % nendest allikatest pärinevast soojusenergiast.

Elektrienergia tähendab kogu ülekandevõrgust tootmiskäitisesse sisenevat ja seal toodetud elektrienergiat. Reovee puhastamiseks kasutatud elektrienergiat ei arvestata.

Kui elektrienergia kasutamisel soojusallikana tekib ka auru, arvutatakse auru moodustumissoojus, jagatakse see 0,8ga ja liidetakse kogu kütusetarbele.

Kui integreeritud tehaste puhul on paberimassi ja paberiga seotud kütuse (soojuse) kogust keeruline eraldi mõõta ning kui paberimassi ja paberi tootmise kohta on olemas kütuse (soojuse) kogused kokku, märgitakse paberimassi tootmisel kasutatavaks kütuse (soojuse) koguseks null ning paberi tootmisel kasutatav kütuse (soojuse) kogus peab sisaldama nii paberimassi kui ka paberi tootmiseks vajalikku kütuse (soojuse) kogust.

3. kriteerium –   kiud: säästev metsamajandamine

Vähemalt 70 % (massiprotsentides) ajalehepaberi tootmiseks kasutatud kiust peab olema taaskasutatav kiud.

Esmasest kiust valmistatud tootel peab olema kehtiv säästva metsamajandamise ja järelevalveahela sertifikaat, mis on välja antud sõltumatu sertifitseerimissüsteemi, näiteks FSC, PEFC või muu samaväärse süsteemi kaudu.

Kui sertifitseerimissüsteemi kohaselt on lubatud kasutada toote või tootevaliku valmistamisel nii sertifitseeritud kui ka sertifitseerimata toorainet, ei tohi sertifitseerimata tooraine osakaal olla suurem kui 50 % kasutatava esmase kiu kogusest. Sertifitseerimata tooraine suhtes kohaldatakse kontrollisüsteemi, mis tagab, et tooraine on seadusliku päritoluga ning vastab kõikidele muudele sertifitseerimissüsteemiga sertifitseerimata tooraine suhtes kehtestatud nõuetele.

Säästva metsamajandamise ja/või järelevalveahela sertifikaate välja andvad sertifitseerimisasutused peavad olema akrediteeritud/tunnustatud kõnealuse sertifitseerimissüsteemi raames.

Taaskasutatava kiu sisalduse arvestus ei hõlma tootmisprotsessis tekkiva sellise materjali taaskasutamist, mida on võimalik samas tootmisprotsessis uuesti kasutada (ise toodetud või ostetud praakmaterjal).

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab asjakohased dokumendid paberimassi ja paberi tootmisel kasutatud kiu liigi, koguse ja päritolu kohta.

Esmase kiu kasutamisel peab toote kohta olema kehtiv säästva metsamajandamise ja järelevalveahela sertifikaat, mis on välja antud sõltumatu sertifitseerimissüsteemi, näiteks FSC, PEFC või muu samaväärse süsteemi kaudu. Kui toode või tootevalik sisaldab sertifitseerimata toorainet, tuleb tõendada, et sertifitseerimata tooraine osakaal on alla 50 % ning et selle suhtes kohaldatakse kontrollsüsteemi, mis tagab, et tooraine on seadusliku päritoluga ning vastab kõikidele muudele sertifitseerimiskavaga sertifitseerimata tooraine suhtes kehtestatud nõuetele.

Taaskasutatava kiu protsentuaalne osakaal arvutatakse taaskasutatava kiu sisendi ja kogu lõpliku paberitoodangu suhtena. Taaskasutatava kiu kasutamisel esitab taotleja deklaratsiooni selle kohta, et taaskasutatud kiu keskmine osakaal tootes on kooskõlas standardiga EN 643 (2) või võrdväärse standardiga. Taotleja esitab samuti deklaratsiooni, et taaskasutatud kiu osakaalu arvutamisel ei võetud arvesse paberitehase (enda või ostetud) praagist saadud kiudu.

4. kriteerium -   ained ja segud, mille kasutamine on keelatud või lubatud piirangutega

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab paberimassi ja paberi tootmisel kasutatud keemiatoodete nimekirja ja asjakohased dokumendid (nt ohutuskaardid). Nendes nimekirjades märgitakse kõigi kasutatud tehnoloogiliste kemikaalide kogus, otstarve ja tarnijad.

a)   Ohtlikud ained ja segud

Vastavalt määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 6 lõikele 6 ei sisalda toode aineid, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (3) artiklis 57 ega aineid või segusid, mis vastavad järgmises tabelis esitatud ohu- või riskilausetega klassifitseerimise tingimustele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (4) või nõukogu direktiivile 67/548/EMÜ (5).

Ohu- ja riskilausete loetelu:

| Ohulause (6) | Riskilause (7) |
| --- | --- |
| H300 Allaneelamisel surmav | R28 |
| H301 Allaneelamisel mürgine | R25 |
| H304 Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav | R65 |
| H310 Nahale sattumisel surmav | R27 |
| H311 Nahale sattumisel mürgine | R24 |
| H330 Sissehingamisel surmav | R23/26 |
| H331 Sissehingamisel mürgine | R23 |
| H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte | R46 |
| H341 Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte | R68 |
| H350 Võib põhjustada vähktõbe | R45 |
| H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe | R49 |
| H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe | R40 |
| H360F Võib kahjustada viljakust | R60 |
| H360D Võib kahjustada loodet | R61 |
| H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet | R60/61/60–61 |
| H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet | R60/63 |
| H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust | R61/62 |
| H361f Arvatavasti kahjustab viljakust | R62 |
| H361d Arvatavasti kahjustab loodet | R63 |
| H361fd Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet. | R62-63 |
| H362 Võib kahjustada rinnaga toidetavat last | R64 |
| H370 Kahjustab elundeid | R39/23/24/25/26/27/28 |
| H371 Võib kahjustada elundeid | R68/20/21/22 |
| H372 Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel | R48/25/24/23 |
| H373 Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel | R48/20/21/22 |
| H400 Väga mürgine veeorganismidele | R50 |
| H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega | R50-53 |
| H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega | R51-53 |
| H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajalise toimega | R52-53 |
| H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet | R53 |
| EUH059 Ohtlik osoonikihile | R59 |
| EUH029 Kokkupuutel veega eraldub mürgine gaas | R29 |
| EUH031 Kokkupuutel hapetega eraldub mürgine gaas | R31 |
| EUH032 Kokkupuutel hapetega eraldub väga mürgine gaas | R32 |
| EUH070 Silma sattumisel mürgine | R39-41 |
| Paberimassi ja paberi tootmisel ei tohi kasutada kaubanduslikke värvivalmistisi, värvaineid, pinnaviimistlusaineid, lisandeid ega pinnakattevahendeid, millele on kasutamise ajal omistatud või võidakse omistada ohulause H317 – võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni. | R43 |

Ohulause (6)

Riskilause (7)

H300 Allaneelamisel surmav

R28

H301 Allaneelamisel mürgine

R25

H304 Allaneelamisel või hingamisteedesse sattumisel võib olla surmav

R65

H310 Nahale sattumisel surmav

R27

H311 Nahale sattumisel mürgine

R24

H330 Sissehingamisel surmav

R23/26

H331 Sissehingamisel mürgine

R23

H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte

R46

H341 Arvatavasti põhjustab geneetilisi defekte

R68

H350 Võib põhjustada vähktõbe

R45

H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe

R49

H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe

R40

H360F Võib kahjustada viljakust

R60

H360D Võib kahjustada loodet

R61

H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet

R60/61/60–61

H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet

R60/63

H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust

R61/62

H361f Arvatavasti kahjustab viljakust

R62

H361d Arvatavasti kahjustab loodet

R63

H361fd Arvatavasti kahjustab viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet.

R62-63

H362 Võib kahjustada rinnaga toidetavat last

R64

H370 Kahjustab elundeid

R39/23/24/25/26/27/28

H371 Võib kahjustada elundeid

R68/20/21/22

H372 Kahjustab elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel

R48/25/24/23

H373 Võib kahjustada elundeid pikaajalisel või korduval kokkupuutel

R48/20/21/22

H400 Väga mürgine veeorganismidele

R50

H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega

R50-53

H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajalise toimega

R51-53

H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajalise toimega

R52-53

H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet

R53

EUH059 Ohtlik osoonikihile

R59

EUH029 Kokkupuutel veega eraldub mürgine gaas

R29

EUH031 Kokkupuutel hapetega eraldub mürgine gaas

R31

EUH032 Kokkupuutel hapetega eraldub väga mürgine gaas

R32

EUH070 Silma sattumisel mürgine

R39-41

Paberimassi ja paberi tootmisel ei tohi kasutada kaubanduslikke värvivalmistisi, värvaineid, pinnaviimistlusaineid, lisandeid ega pinnakattevahendeid, millele on kasutamise ajal omistatud või võidakse omistada ohulause H317 – võib põhjustada allergilist nahareaktsiooni.

R43

Eespool esitatud nõuet ei kohaldata selliste ainete ja segude suhtes, mille omadused tootmisprotsessis muutuvad (nt kaotavad oma bioloogilise kättesaadavuse, muutuvad keemiliselt), nii et kirjeldatud ohtu enam ei ole.

Selliste ainete ja segude puhul, millele võidakse omistada või on omistatud eespool esitatud ohu- ja riskilaused või mis vastavad eespool toodud tabelis esitatud ohuklassidesse ja -kategooriatesse klassifitseerimise kriteeriumidele, või ainete puhul, mis vastavad määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 57 punktis a, b või c nimetatud kriteeriumidele, ei tohi kontsentratsiooni piirmäär ületada üldist või konkreetset kontsentratsiooni piirmäära, mis on kindlaks määratud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikliga 10. Kui on kindlaks määratud konkreetne kontsentratsiooni piirmäär, kohaldatakse seda kontsentratsiooni üldise piirmäära suhtes.

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 57 punktis d, e või f sätestatud kriteeriumidele vastavate ainete kontsentratsiooni piirmäär ei tohi olla suurem kui 0,1 % massiprotsenti.

Hindamine ja kontroll: taotleja peab tõendama vastavust kõnealustele kriteeriumidele ning esitama andmed tootmises kasutatud aine koguse kohta (kg ühe tonni õhkkuiva paberi kohta) ja tõendama, et selle kriteeriumi raames nimetatud aineid ei ole jäänud lõpptootesse üle kehtestatud kontsentratsiooni piirmäära. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklile 31 peab ainete ja segude kontsentratsioon olema märgitud ohutuskaardil.

b)   Ained, mis on loetletud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 lõikele 1

Väga kõrge riskiteguriga ainena määratletud ning määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 kohaselt esitatud loetelus nimetatud ainete kontsentratsioon ei tohi segus, tootes ega komplekstoote homogeenses osas olla suurem kui 0,1 % ning määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 6 lõike 6 kohase keelu suhtes ei tohi teha erandit. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1272/2008 artikliga 10 kindlaks määratud konkreetset kontsentratsiooni piirmäära kohaldatakse juhul, kui kontsentratsioon on väiksem kui 0,1 %.

Hindamine ja kontroll: määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 59 kohasesse kandidaatainete loetellu kantud väga ohtlikuks peetavate ainete loetelu on järgmisel aadressil:

http://echa.europa.eu/chem_data/authorisation_process/candidate_list_table_en.asp

Viide loetelule esitatakse taotluse esitamise kuupäeva seisuga.

Taotleja peab tõendama vastavust kõnealustele kriteeriumidele ning esitama andmed tootmises kasutatud aine koguse kohta (kg ühe tonni õhkkuiva paberi kohta) ja tõendama, et selle kriteeriumi raames nimetatud aineid ei ole jäänud lõpptootesse üle kehtestatud kontsentratsiooni piirmäära. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklile 31 peab kontsentratsioon olema märgitud ohutuskaardil.

c)   Kloor

Pleegitusainena ei kasutata gaasilist kloori ega muid klooritud ühendeid. Seda nõuet ei kohaldata kloordioksiidi valmistamise ja kasutamisega seotud gaasilise kloori suhtes.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab paberimassi tootja(te) deklaratsiooni selle kohta, et pleegitusainena ei ole kasutatud kloori ega muid klooritud ühendeid. Märkus: kuivõrd seda nõuet kohaldatakse ka taaskasutatava kiu suhtes, võib siiski kasutada eelmistes olelustsüklites gaasilise klooriga või muude klooritud ühenditega pleegitatud kiudu.

d)   Alküülfenooletoksülaadid

Puhastus- ja värviärastusainetele, vahutamisvastastele valmististele ning dispergaatoritele ei lisata alküülfenooletoksülaate ega muid alküülfenoolide derivaate. Alküülfenoolide derivaadid on ained, mille lagunemisel tekivad alküülfenoolid.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab kemikaalide tarnija(te) deklaratsiooni(d) selle kohta, et kõnealustele toodetele ei ole lisatud alküülfenooletoksülaate ega muid alküülfenoolide derivaate.

e)   Jääkmonomeerid

Katted, retensioonilisandid, tugevdid, hüdrofoobsed lisandid ning käitisesiseses ja -välises veepuhastuses kasutatavad kemikaalid ei tohi sisaldada jääkmonomeere (v.a akrüülamiid), millele võidakse omistada või on omistatud järgmised riskilaused (või mitmest sellisest hoiatusest koostatud liitmärge), kokku üle 100 ppm kuivainest.

| Ohulause (8) | Riskilause (9) |
| --- | --- |
| H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte | R46 |
| H350 Võib põhjustada vähktõbe | R45 |
| H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe | R49 |
| H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe | R40 |
| H360F Võib kahjustada viljakust | R60 |
| H360D Võib kahjustada loodet | R61 |
| H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet | R60/61/60-61 |
| H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet | R60/63 |
| H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust | R61/62 |
| H400 Väga mürgine veeorganismidele | R50/50-53 |
| H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime | R50-53 |
| H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime | R51-53 |
| H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime | R52-53 |
| H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet | R53 |

Ohulause (8)

Riskilause (9)

H340 Võib põhjustada geneetilisi defekte

R46

H350 Võib põhjustada vähktõbe

R45

H350i Sissehingamisel võib põhjustada vähktõbe

R49

H351 Arvatavasti põhjustab vähktõbe

R40

H360F Võib kahjustada viljakust

R60

H360D Võib kahjustada loodet

R61

H360FD Võib kahjustada viljakust. Võib kahjustada loodet

R60/61/60-61

H360Fd Võib kahjustada viljakust. Arvatavasti kahjustab loodet

R60/63

H360Df Võib kahjustada loodet. Arvatavasti kahjustab viljakust

R61/62

H400 Väga mürgine veeorganismidele

R50/50-53

H410 Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime

R50-53

H411 Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime

R51-53

H412 Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime

R52-53

H413 Võib avaldada veeorganismidele pikaajalist kahjulikku toimet

R53

Katted, retensioonilisandid, tugevdid, hüdrofoobsed lisandid ning käitisesiseses ja -välises veepuhastuses kasutatavad kemikaalid ei tohi sisaldada akrüülamiidi üle 700 ppm kuivainest.

Pädev asutus võib vabastada taotleja käitisevälises veepuhastuses kasutatavate kemikaalidega seotud nõuete täitmisest.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta ja asjakohased dokumendid (nt ohutuskaardid).

f)   Värviärastussegudes kasutatavad pindaktiivsed ained

Värviärastussegudes kasutatavad pindaktiivsed ained peavad olema täielikult biolagundatavad (katsemeetodeid ja vastuvõetavuse tasemeid vt allpool). Hindamine ja kontroll.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta ning iga pindaktiivse aine kohta asjakohase ohutuskaardi või katseprotokolli, milles märgitakse katsemeetod, piirnorm ja esitatavad järeldused; katsetamisel on kasutatud järgmisi katsemeetodeid ja vastuvõetavuse tasemeid: OECD standardid 302 A-C (või samaväärsed ISO standardid), kusjuures 302 A ja B puhul peab 28 ööpäeva jooksul lagunema vähemalt 70 % ning 302 C puhul vähemalt 60 % ainest.

g)   Biotsiidid

Kiudu sisaldavates veeringesüsteemides lima moodustavate organismide tõrjeks kasutatavad biotsiidid ja biostaatikumid ei ole bioakumuleerumisvõimelised. Biostaatikumide bioakumuleerumisvõime log Pow (oktanooli/vee jaotuskonstandi) väärtus peab olema < 3,0 või katseliselt määratud biokontsentratsioonitegur ≤ 100.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta ning asjakohase ohutuskaardi või katsearuande, milles märgitakse katsemeetod, piirnorm ja esitatavad järeldused; katsetamisel kasutatakse katsemeetodeid OECD 107, 117 või 305 A–E.

h)   Asovärvid

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisaga ei tohi kasutada asovärve, mis võivad lagunemisel moodustuda aromaatseid amiine:

| 1. | 4-aminobifenüül |
| --- | --- |

1.

4-aminobifenüül

(92-67-1),

| 2. | bensidiin |
| --- | --- |

2.

bensidiin

(92-87-5),

| 3. | 4-kloro-o-toluidiin |
| --- | --- |

3.

4-kloro-o-toluidiin

(95-69-2),

| 4. | 2-naftüülamiin |
| --- | --- |

4.

2-naftüülamiin

(91-59-8),

| 5. | o-aminoasotolueen |
| --- | --- |

5.

o-aminoasotolueen

(97-56-3),

| 6. | 2-amino-4-nitrotolueen |
| --- | --- |

6.

2-amino-4-nitrotolueen

(99-55-8),

| 7. | p-kloroaniliin |
| --- | --- |

7.

p-kloroaniliin

(106-47-8),

| 8. | 2,4-diaminoanisool |
| --- | --- |

8.

2,4-diaminoanisool

(615-05-4),

| 9. | 4,4’-diaminodifenüülmetaan |
| --- | --- |

9.

4,4’-diaminodifenüülmetaan

(101-77-9),

| 10. | 3,3’-diklorobensidiin |
| --- | --- |

10.

3,3’-diklorobensidiin

(91-94-1),

| 11. | 3,3’-dimetoksübensidiin |
| --- | --- |

11.

3,3’-dimetoksübensidiin

(119-90-4),

| 12. | 3,3’-dimetüülbensidiin |
| --- | --- |

12.

3,3’-dimetüülbensidiin

(119-93-7),

| 13. | 3,3’-dimetüül-4,4’-diaminodifenüülmetaan |
| --- | --- |

13.

3,3’-dimetüül-4,4’-diaminodifenüülmetaan

(838-88-0),

| 14. | p-kresidiin |
| --- | --- |

14.

p-kresidiin

(120-71-8),

| 15. | 4,4’-metüleen-bis-(2-kloroaniliin) |
| --- | --- |

15.

4,4’-metüleen-bis-(2-kloroaniliin)

(101-14-4),

| 16. | 4,4’-oksüdianiliin |
| --- | --- |

16.

4,4’-oksüdianiliin

(101-80-4),

| 17. | 4,4’-tiodianiliin |
| --- | --- |

17.

4,4’-tiodianiliin

(139-65-1),

| 18. | o-toluidiin |
| --- | --- |

18.

o-toluidiin

(95-53-4),

| 19. | 2,4-diaminotolueen |
| --- | --- |

19.

2,4-diaminotolueen

(95-80-7),

| 20. | 2,4,5-trimetüülaniliin |
| --- | --- |

20.

2,4,5-trimetüülaniliin

(137-17-7),

| 21. | 4-aminoasobenseen |
| --- | --- |

21.

4-aminoasobenseen

(60-09-3),

| 22. | o-anisidiin |
| --- | --- |

22.

o-anisidiin

(90-04-0).

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta.

i)   Metallikomplekside alusel valmistatud värvained ja pigmendid

Plii-, vase-, kroomi-, nikli- või alumiiniumikomplekside alusel valmistatud värve ja pigmente ei tohi kasutada. Vaskftalotsüaniinvärve ja -pigmente võib siiski kasutada.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta.

j)   Värvainete saastumine ioonidega

Kasutatud värvainetes saasteainetena esinevate ioonide sisaldus ei tohi ületada järgmisi väärtusi: Ag 100 ppm; As 50 ppm; Ba 100 ppm; Cd 20 ppm; Co 500 ppm; Cr 100 ppm; Cu 250 ppm; Fe 2 500 ppm; Hg 4 ppm; Mn 1 000 ppm; Ni 200 ppm; Pb 100 ppm; Se 20 ppm; Sb 50 ppm; Sn 250 ppm; Zn 1 500 ppm.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta.

5. kriteerium –   jäätmekäitlus

Kõigis paberimassi ja paberi tootmise käitistes peab olema jäätmete ja ökomärgisega toodete tootmisjääkide käitlemise süsteem, mille on kindlaks määranud asjaomased paberimassi ja paberi tootmise käitisi reguleerivad asutused. Süsteem peab olema dokumenteeritud või selgitatud taotluses, kusjuures käsitletud peavad olema vähemalt järgmised punktid:

| — | ringlusse suunatava materjali jäätmevoost eraldamise ja kasutamise menetlused; |
| --- | --- |

—

ringlusse suunatava materjali jäätmevoost eraldamise ja kasutamise menetlused;

| — | regenereerimismenetlused materjalide muuks kasutuseks, nagu põletamine tehnoloogilise auru saamiseks või kütteks või kasutamine põllumajanduses; |
| --- | --- |

—

regenereerimismenetlused materjalide muuks kasutuseks, nagu põletamine tehnoloogilise auru saamiseks või kütteks või kasutamine põllumajanduses;

| — | ohtlike jäätmete käitlemise viisid (nagu on kindlaks määranud asjakohaseid paberimassi ja paberi tootmise käitisi reguleerivad asutused). |
| --- | --- |

—

ohtlike jäätmete käitlemise viisid (nagu on kindlaks määranud asjakohaseid paberimassi ja paberi tootmise käitisi reguleerivad asutused).

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab iga asjaomase tootmiskäitise jäätmekäitluse üksikasjalise kirjelduse ja deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta.

6. kriteerium -   kasutuskõlblikkus

Toode peab vastama oma kasutusotstarbele.

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab asjakohased dokumendid sellele kriteeriumile vastavuse kohta. Toode peab vastama kohaldatava standardi kohastele vastupidavusnõuetele. Kasutusjuhendis esitatakse vastupidavuse hindamisel kasutatavate normide ja standardite loetelu.

Eespool kirjeldatud meetodite asemel võib tootja esitada oma toodete kasutuskõlblikkuse tõendamiseks asjakohased dokumendid, mis kinnitavad, et paberi kvaliteet vastab standardile EN ISO/IEC 17050-1:2004, millega on kehtestatud üldised nõuded tarnijate normdokumentidele vastavuse deklaratsioonide suhtes.

7. kriteerium -   ELi ökomärgisel esitatav teave

Vabatahtlik tekstiväljaga märgis peab sisaldama järgmist:

| „— | vähene õhu- ja veereostus, |
| --- | --- |

„—

vähene õhu- ja veereostus,

| — | sisaldab sertifitseeritud ja/või taaskasutatud kiudu (iga juhu puhul eraldi), |
| --- | --- |

—

sisaldab sertifitseeritud ja/või taaskasutatud kiudu (iga juhu puhul eraldi),

| — | ohtlike ainete sisaldus piiratud.” |
| --- | --- |

—

ohtlike ainete sisaldus piiratud.”

Juhised tekstiväljaga vabatahtliku märgise kasutamise kohta on esitatud „Ökomärgise kasutamisjuhendis” järgmisel veebisaidil:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/promo/pdf/logo%20guidelines.pdf

Hindamine ja kontroll: taotleja esitab toote pakendi näidise, millel on ökomärgis, ja deklaratsiooni sellele kriteeriumile vastavuse kohta.

---

(1)  Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16) määratlusele.

(2)  Taaskasutatud paberi ja papi standardliikide Euroopa nimekiri, juuni 2002.

(3)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(4)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

(5)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.

(6)  Nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1272/2008.

(7)  Nagu on sätestatud direktiivis 67/548/EMÜ.

(8)  Nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1272/2008.

(9)  Nagu on sätestatud direktiivis 67/548/EMÜ.

---