# Euroopa Liidu L 103/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.103.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 103 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide13. aprill 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.103.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 103

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide13. aprill 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2012/192/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 12. juuli 2010, kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppele, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega | 1 |
| | | 2012/193/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 13. märts 2012, sõlmida liidu nimel Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega | 3 |
| Kokkulepe Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega | 4 |
| Kokkuleppe osaliste ühisdeklaratsioon ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega | 10 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 310/2012, 21. detsember 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1569/2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 311/2012, 21. detsember 2011, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 809/2004 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ) prospekte ja reklaami käsitlevaid sätteid (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 312/2012, 9. jaanuar 2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 973/2010, millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Assooride ja Madeira autonoomsetesse piirkondadesse | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 313/2012, 12. aprill 2012, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad) IV ja VIII lisa | 17 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 314/2012, 12. aprill 2012, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 555/2008 ja (EÜ) nr 436/2009 veinitoodete veo saatedokumentide ja veinisektoris peetavate registrite kohta | 21 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 315/2012, 12. aprill 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega | 38 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 316/2012, 12. aprill 2012, millega 168. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 42 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 317/2012, 12. aprill 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 45 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 318/2012, 12. aprill 2012, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 47 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/194/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 11. aprill 2012, millega muudetakse otsust 2008/961/EÜ teatavate kolmanda riigi raamatupidamisstandardite ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutamise kohta konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamisel kolmandate riikide väärtpaberiemitentide poolt
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 2256 all)

   (
  1
  ) | 49 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2012/195/EL |
| | * | Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe alusel loodud ühiskomitee otsus nr 1/2012, 31. märts 2012, millega asendatakse kokkuleppe II lisa sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta | 51 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2012/192/EL

*

Nõukogu otsus, 12. juuli 2010, kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppele, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega

acquis

1

2012/193/EL

*

Nõukogu otsus, 13. märts 2012, sõlmida liidu nimel Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega

acquis

3

Kokkulepe Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega

acquis

4

Kokkuleppe osaliste ühisdeklaratsioon ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega

acquis

10

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 310/2012, 21. detsember 2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1569/2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel (
  1
  )

1

11

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 311/2012, 21. detsember 2011, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 809/2004 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ) prospekte ja reklaami käsitlevaid sätteid (
  1
  )

1

13

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 312/2012, 9. jaanuar 2012, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 973/2010, millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Assooride ja Madeira autonoomsetesse piirkondadesse

15

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 313/2012, 12. aprill 2012, millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad) IV ja VIII lisa

17

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 314/2012, 12. aprill 2012, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 555/2008 ja (EÜ) nr 436/2009 veinitoodete veo saatedokumentide ja veinisektoris peetavate registrite kohta

21

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 315/2012, 12. aprill 2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega

38

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 316/2012, 12. aprill 2012, millega 168. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

42

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 317/2012, 12. aprill 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

45

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 318/2012, 12. aprill 2012, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

47

OTSUSED

2012/194/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 11. aprill 2012, millega muudetakse otsust 2008/961/EÜ teatavate kolmanda riigi raamatupidamisstandardite ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutamise kohta konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamisel kolmandate riikide väärtpaberiemitentide poolt
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 2256 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 2256 all)

1

49

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2012/195/EL

*

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe alusel loodud ühiskomitee otsus nr 1/2012, 31. märts 2012, millega asendatakse kokkuleppe II lisa sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 13.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

12. juuli 2010,

kirjutada liidu nimel alla Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppele, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega

(2012/192/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 74, 77 ja 79 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lähtuvalt 15. mail 2006. aastal komisjonile antud volitustest on lõpule viidud läbirääkimised Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooniga nimetatud riikide osalemise üle nende komiteede töös, kes abistavad komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega. |
| --- | --- |

(1)

Lähtuvalt 15. mail 2006. aastal komisjonile antud volitustest on lõpule viidud läbirääkimised Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooniga nimetatud riikide osalemise üle nende komiteede töös, kes abistavad komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

| (2) | Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppele, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „kokkuleppe”) ning mis parafeeriti 30. juunil 2009, tuleks alla kirjutada ja lisatud ühisdeklaratsioon heaks kiita, eeldusel et see kokkulepe hiljem sõlmitakse. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppele, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „kokkuleppe”) ning mis parafeeriti 30. juunil 2009, tuleks alla kirjutada ja lisatud ühisdeklaratsioon heaks kiita, eeldusel et see kokkulepe hiljem sõlmitakse.

| (3) | Käesolev otsus ei mõjuta Ühendkuningriigi seisukohta, mis on esitatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuses 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (1). |
| --- | --- |

(3)

Käesolev otsus ei mõjuta Ühendkuningriigi seisukohta, mis on esitatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuses 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (1).

| (4) | Käesolev otsus ei mõjuta Iirimaa seisukohta, mis on esitatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (2). |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus ei mõjuta Iirimaa seisukohta, mis on esitatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (2).

| (5) | Käesolev otsus ei mõjuta Taani seisukohta, mis on esitatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis Taani seisukohta kohta, |
| --- | --- |

(5)

Käesolev otsus ei mõjuta Taani seisukohta, mis on esitatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis Taani seisukohta kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppele (milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „kokkulepe”)), eeldusel et see sõlmitakse.

Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesolevale otsusele lisatud ühisdeklaratsioon kiidetakse liidu nimel heaks.

Artikkel 3

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud kokkuleppele liidu nimel alla kirjutama, eeldusel et see sõlmitakse.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 12. juuli 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

S. LAURELLE

---

(1)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

1

(2)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

2

---

| 13.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/3

---

NÕUKOGU OTSUS,

13. märts 2012,

sõlmida liidu nimel Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega

(2012/193/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 74, 77 ja 79 koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lähtuvalt 15. mail 2006. aastal komisjonile antud volitustest on lõpule viidud läbirääkimised Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooniga nimetatud riikide osalemise üle nende komiteede töös, kes abistavad komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega. |
| --- | --- |

(1)

Lähtuvalt 15. mail 2006. aastal komisjonile antud volitustest on lõpule viidud läbirääkimised Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooniga nimetatud riikide osalemise üle nende komiteede töös, kes abistavad komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

| (2) | Vastavalt nõukogu otsusele 2012/192/EL (1) kirjutati 22. septembril 2011. aastal Euroopa Liidu nimel alla Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppele, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „kokkulepe”), eeldusel et see sõlmitakse. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt nõukogu otsusele 2012/192/EL (1) kirjutati 22. septembril 2011. aastal Euroopa Liidu nimel alla Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkuleppele, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „kokkulepe”), eeldusel et see sõlmitakse.

| (3) | Kokkulepe tuleks sõlmida. |
| --- | --- |

(3)

Kokkulepe tuleks sõlmida.

| (4) | Käesolev otsus ei mõjuta Ühendkuningriigi seisukohta, mis on esitatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuses 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (2). |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus ei mõjuta Ühendkuningriigi seisukohta, mis on esitatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuses 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (2).

| (5) | Käesolev otsus ei mõjuta Iirimaa seisukohta, mis on esitatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (3). |
| --- | --- |

(5)

Käesolev otsus ei mõjuta Iirimaa seisukohta, mis on esitatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis’ kohta ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (3).

| (6) | Käesolev otsus ei mõjuta Taani seisukohta, mis on esitatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis Taani seisukohta kohta, |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus ei mõjuta Taani seisukohta, mis on esitatud Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollis Taani seisukohta kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse liidu nimel heaks Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kokkulepe, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „kokkulepe”), ning sellele lisatud ühisdeklaratsioon.

Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud liidu nimel hoiule andma kokkuleppe artikli 7 lõikes 4 sätestatud heakskiitmiskirja, et väljendada liidu nõusolekut olla kokkuleppega seotud.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 13. märts 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

M. VESTAGER

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

2

(3)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

3

---

KOKKULEPE

Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega

EUROOPA LIIT

ning

ISLANDI VABARIIK

(edaspidi „Island”),

LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK

(edaspidi „Liechtenstein”),

NORRA KUNINGRIIK

(edaspidi „Norra”) ja

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON

(edaspidi „Šveits”),

koos edaspidi „Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigid”,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 18. mail 1999 sõlmitud lepingut viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises (edaspidi „Islandi ja Norraga sõlmitud ühinemisleping”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 26. oktoobril 2004 alla kirjutatud lepingut Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „Šveitsiga sõlmitud ühinemisleping”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel 28. veebruaril 2008 alla kirjutatud protokolli, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokoll”),

VÕTTES ARVESSE kirjavahetuse teel 18. mail 1999 sõlmitud kokkulepet Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel komiteede kohta, mis abistavad Euroopa Komisjoni selle täidesaatva võimu teostamisel,

VÕTTES ARVESSE kirjavahetuse teel 26. oktoobril 2004 alla kirjutatud kokkulepet Euroopa Liidu Nõukogu ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel komiteede kohta, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel,

VÕTTES ARVESSE Liechtensteiniga 28. veebruaril 2008 alla kirjutatud ühinemisprotokolli deklaratsiooni osalemise kohta komiteedes, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel,

ARVESTADES, et Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) rakendusvolituste täitmisel vastu võetud Schengeni acquis’ uusi õigusakte ja meetmeid, mille suhtes on kohaldatud käesolevas kokkuleppes sätestatud korda, kohaldatakse samal ajal Euroopa Liidu ja tema asjaomaste liikmesriikide ning Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikide suhtes,

ARVESTADES vajadust tagada Schengeni acquis’ uute õigusaktide ja meetmete kohaldamine ja ühetaoline rakendamine, mis eeldab Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel juhul, kui võetakse vastu otsus Schengeni acquis’ sätteid edasi arendava õigusakti või meetme kohta,

ARVESTADES, et ühinemislepingud ei sisalda üksikasjalikke eeskirju Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikide osalemise kohta nende komiteede töös, kes abistavad komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel juhul, kui võetakse vastu otsus Schengeni acquis’ sätteid edasi arendava õigusakti või meetme kohta,

ARVESTADES, et Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi ja Liechtensteini Vürstiriigi osalemine komitees, kes abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (1) sätestatud rakendusvolituste täitmisel, on praegu ette nähtud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ning Šveitsi Konföderatsiooni osalemine nimetatud komitees on ette nähtud Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingule lisatud kirjavahetusega,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Käesolevat kokkulepet kohaldatakse õigusaktide ja meetmete suhtes, millega muudetakse või arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid ning mille on vastu võtnud komisjon oma rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.

Artikkel 2

1.   Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigid osalevad vaatlejatena käesoleva kokkuleppe lisas loetletud komiteede töös, kes abistavad komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „Schengeni komiteemenetluse komiteed”).

2.   Kui uue õigusaktiga, millega muudetakse või arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, luuakse uus komitee, kes abistab komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel, osalevad Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigid selle komitee töös alates komitee loomist käsitleva õigusakti jõustumisest.

3.   Komisjon ajakohastab korrapäraselt Schengeni komiteemenetluse komiteede nimekirja ja avaldab selle Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

1.   Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikide esindajad osalevad Schengeni komiteemenetluse komiteede töös vastavalt käesolevale artiklile.

2.   Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikidel on Schengeni komiteemenetluse komiteedes võimalus

| — | selgitada probleeme, mis neil on tekkinud seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamist, kohaldamist või edasiarendamist hõlmava konkreetse õigusakti või meetmega, või reageerida muudel delegatsioonidel tekkinud probleemidele; |
| --- | --- |

—

selgitada probleeme, mis neil on tekkinud seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamist, kohaldamist või edasiarendamist hõlmava konkreetse õigusakti või meetmega, või reageerida muudel delegatsioonidel tekkinud probleemidele;

| — | väljendada oma arvamust mis tahes küsimustes, mis on seotud neile huvi pakkuvate sätete sõnastamise ja edasiarendamise või rakendamisega. |
| --- | --- |

—

väljendada oma arvamust mis tahes küsimustes, mis on seotud neile huvi pakkuvate sätete sõnastamise ja edasiarendamise või rakendamisega.

3.   Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikidel on õigus teha Schengeni komiteemenetluse komiteedes ettepanekuid. Pärast arutelu võib komisjon kaaluda sellist ettepanekut eesmärgiga esitada ettepanek või algatus.

4.   Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigid ei osale Schengeni komiteemenetluse komiteede hääletamisel ja lahkuvad, kui komitee hakkab hääletama.

5.   Schengeni komiteemenetluse komitee koosoleku kokkukutsumise korral saavad Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigid päevakorra, meetmete eelnõu, mille kohta neilt arvamust soovitakse, ning muud asjaomased töödokumendid ELi liikmesriikidega samal ajal.

6.   Üldsuse juurdepääsu suhtes Schengeni komiteemenetluse komiteede dokumentidele kohaldatakse samu põhimõtteid ja tingimusi, mida kohaldatakse komisjoni dokumentide suhtes (2).

7.   Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel ja Schengeni komiteemenetluse komiteede menetluslike küsimuste reguleerimisel viidatakse käesolevale artiklile.

Artikkel 4

Kui komisjon koostab ettepaneku, millega muudetakse või arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, küsib ta Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikide ekspertidelt mitteametlikult nõu samal viisil kui muid oma ettepanekuid koostades Euroopa Liidu liikmesriikide (edaspidi „liikmesriigid”) ekspertidelt.

Artikkel 5

1.   Uusi õigusakte või meetmeid, millega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, võtavad vastu ainult Euroopa Liidu pädevad institutsioonid (3).

Kui lõikest 3 ei tulene teisiti,

| — | jõustuvad sellised õigusaktid või meetmed samal ajal Euroopa Liidu ja tema asjaomaste liikmesriikide ning Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikide suhtes, välja arvatud juhul, kui sellistes õigusaktides või meetmetes ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti; |
| --- | --- |

—

jõustuvad sellised õigusaktid või meetmed samal ajal Euroopa Liidu ja tema asjaomaste liikmesriikide ning Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikide suhtes, välja arvatud juhul, kui sellistes õigusaktides või meetmetes ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti;

| — | loob sellise õigusakti või meetme heakskiitmine iga Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigi poolt õigused ja kohustused ühelt poolt selle Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigi ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide vahel, kelle suhtes need õigusaktid ja meetmed on siduvad. |
| --- | --- |

—

loob sellise õigusakti või meetme heakskiitmine iga Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigi poolt õigused ja kohustused ühelt poolt selle Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigi ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide vahel, kelle suhtes need õigusaktid ja meetmed on siduvad.

2.   Lõikes 1 osutatud õigusaktid või meetmed, mille vastuvõtmise suhtes on kohaldatud käesolevas kokkuleppes sätestatud korda, edastatakse Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikidele.

Lõikes 1 osutatud vastuvõetud õigusaktid või meetmed edastab Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikidele komisjoni peasekretariaat, viidates käesolevale artiklile, juhul kui kõnealuste õigusaktide või meetmete vastuvõtmisest teavitatakse liikmesriike.

Kui komisjoni peasekretariaat ei teavita lõikes 1 osutatud õigusaktide või meetmete vastuvõtmisest liikmesriike, edastab kõnealused õigusaktid või meetmed Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikidele komisjoni peadirektoraat, kes vastutab asjaomase õigusakti või meetme vastuvõtmise eest, viidates käesolevale artiklile.

3.   Iga Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riik otsustab iseseisvalt, kas nõustuda lõikes 1 osutatud õigusakti või meetme sisuga ning rakendada seda oma siseriiklikus õiguskorras. Sellisest otsusest teavitatakse komisjoni kolmekümne päeva jooksul alates päevast, mil komisjon edastas asjaomase õigusakti või meetme.

Kui Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigid nõustuvad lõikes 1 osutatud õigusaktide ja meetmetega või kui nad nendega ei nõustu, kohaldatakse järgmisi sätteid:

| — | Islandi ja Norra puhul Islandi ja Norraga sõlmitud ühinemislepingu artiklit 8; |
| --- | --- |

—

Islandi ja Norra puhul Islandi ja Norraga sõlmitud ühinemislepingu artiklit 8;

| — | Šveitsi puhul Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingu artiklit 7; |
| --- | --- |

—

Šveitsi puhul Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingu artiklit 7;

| — | Liechtensteini puhul Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli artiklit 5. |
| --- | --- |

—

Liechtensteini puhul Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli artiklit 5.

Artikkel 6

1.   Käesoleva kokkuleppe rakendamisega seotud halduskuludeks maksavad Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigid Euroopa Liidu üldeelarvesse iga-aastase osamaksena vastavalt riigi sisemajanduse koguprodukti suhtele kõikide kõnealuste komiteede töös osalevate riikide sisemajanduse koguprodukti 500 000 eurot, mida korrigeeritakse igal aastal vastavalt Euroopa Liidu inflatsioonimäärale.

500 000 euro suurust summat korrigeeritakse kirjavahetuse teel juhul, kui Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikide osalusega Schengeni komiteemenetluse komiteede arv või koosolekute sagedus seda nõuab.

2.   Schengeni komiteemenetluse komiteede koosolekutel osalevate esindajate reisikulusid ei hüvitata.

Artikkel 7

1.   Käesoleva kokkuleppe hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

2.   Euroopa Liit ja Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigid kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks vastavalt oma menetlustele.

3.   Käesoleva kokkuleppe jõustumise peavad heaks kiitma Euroopa Liit ja vähemalt üks Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riik.

4.   Käesolev kokkulepe jõustub Euroopa Liidu ja asjaomase Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigi vahel heakskiitmis- või ratifitseerimiskirja hoiulevõtjale hoiuleandmisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

5.   Käesolev kokkulepe jõustub Liechtensteini suhtes pärast Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli jõustumist.

Artikkel 8

1.   Käesolev kokkulepe lõpetatakse Norra ja Islandi suhtes juhul, kui lõpetatakse asjaomane Islandi või Norraga sõlmitud ühinemisleping.

2.   Käesolev kokkulepe lõpetatakse Šveitsi suhtes juhul, kui lõpetatakse Šveitsiga sõlmitud ühinemisleping.

3.   Käesolev kokkulepe lõpetatakse Liechtensteini suhtes juhul, kui lõpetatakse Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokoll.

4.   Kokkuleppe lõpetamisest teatatakse hoiulevõtjale.

Artikkel 9

Käesolev kokkulepe ja ühisdeklaratsioon koostatakse ühes originaaleksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari, islandi ja norra keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Съставено в Брюксел на двадесет и втори септември две хиляди и единадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintidós de septiembre de dos mil once.

V Bruselu dne dvacátého druhého září dva tisíce jedenáct.

Udfærdiget i Bruxelles den toogtyvende september to tusind og elleve.

Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten September zweitausendelf.

Kahe tuhande üheteistkümnenda aasta septembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι δύο Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες έντεκα.

Done at Brussels on the twenty-second day of September in the year two thousand and eleven.

Fait à Bruxelles, le vingt-deux septembre deux mille onze.

Fatto a Bruxelles, addì ventidue settembre duemilaundici.

Briselē, divi tūkstoši vienpadsmitā gada divdesmit otrajā septembrī.

Priimta du tūkstančiai vienuoliktų metų rugsėjo dvidešimt antrą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenegyedik év szeptember huszonkettedik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tnejn u għoxrin jum ta' Settembru tas-sena elfejn u ħdax.

Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste september tweeduizend elf.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego września roku dwa tysiące jedenastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e dois de setembro de dois mil e onze.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și doi septembrie două mii unsprezece.

V Bruseli dňa dvadsiateho druhého septembra dvetisícjedenásť.

V Bruslju, dne dvaindvajsetega septembra leta dva tisoč enajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattayksitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugoandra september tjugohundraelva.

Gjört í Brussel þann tuttugasta og annan september árið tvö þúsund og ellefu.

Utferdiget i Brussel den tjueandre september to tusen og elleve.

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Fyrir hönd lýðveldisins Íslands

Image

Für das Fürstentum Liechtenstein

Image

For Kongeriket Norge

Image

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Image

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

2

(3)  Käesoleva kokkuleppe allakirjutamise ajal võtab osutatud õigusaktid või meetmed vastu komisjon kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13), või võetakse nad vastu kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ ((millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23), viimati muudetud nõukogu 17. juuli 2006. aasta otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11)) artikliga 5a.

3

LISA

Nimekiri praegustest komiteedest, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega:

| — | nõukogu 29. mai 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1683/95 (ühtse viisavormi kohta) (1) alusel loodud komitee; |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. mai 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1683/95 (ühtse viisavormi kohta) (1) alusel loodud komitee;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1987/2006 (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) (2) ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsuse 2007/533/JSK (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) (3) alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni ka järgmiste õigusaktide kohaldamisel:






  — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (4); |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1987/2006 (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) (2) ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsuse 2007/533/JSK (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) (3) alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni ka järgmiste õigusaktide kohaldamisel:

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (4);

| — | nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (5); |
| --- | --- |

—

nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (5);

| — | nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsus 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (6); |
| --- | --- |

—

nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsus 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) (6);

| — | nõukogu 19. veebruari 2004. aasta otsuse 2004/201/JSK (SIRENE käsiraamatu muutmiseks vajalike menetluste kohta) (7) ja nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 378/2004 (SIRENE käsiraamatu muutmise korra kohta) (8) alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni SIRENE käsiraamatu muutmisel; |
| --- | --- |

—

nõukogu 19. veebruari 2004. aasta otsuse 2004/201/JSK (SIRENE käsiraamatu muutmiseks vajalike menetluste kohta) (7) ja nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 378/2004 (SIRENE käsiraamatu muutmise korra kohta) (8) alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni SIRENE käsiraamatu muutmisel;

| — | nõukogu 16. märtsi 2005. aasta otsuse 2005/267/EÜ (millega luuakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele turvaline veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk) (9) alusel loodud komitee; |
| --- | --- |

—

nõukogu 16. märtsi 2005. aasta otsuse 2005/267/EÜ (millega luuakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele turvaline veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk) (9) alusel loodud komitee;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (10) alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni välispiiride valdkonnas; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (10) alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni välispiiride valdkonnas;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsuse nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013) (11) alusel loodud solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise komitee; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsuse nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Välispiirifond aastateks 2007–2013) (11) alusel loodud solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise komitee;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 810/2009 (millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri) (12) alusel loodud viisakomitee. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 810/2009 (millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri) (12) alusel loodud viisakomitee.

---

(1)  EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1.

(2)  ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.

(3)  ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.

(4)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.

(5)  ELT L 299, 8.11.2008, lk 1.

(6)  ELT L 299, 8.11.2008, lk 43.

(7)  ELT L 64, 2.3.2004, lk 45.

(8)  ELT L 64, 2.3.2004, lk 5.

(9)  ELT L 83, 1.4.2005, lk 48.

(10)  ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

(11)  ELT L 144, 6.6.2007, lk 22.

(12)  ELT L 243, 15.9.2009, lk 1.

---

KOKKULEPPE OSALISTE ÜHISDEKLARATSIOON ÜHINEMISE KOHTA SCHENGENI ACQUIS’ SÄTETE RAKENDAMISE, KOHALDAMISE JA EDASIARENDAMISEGA

Kokkuleppe osalised deklareerivad ühiselt, et Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ei peeta ühegi muu Euroopa Liidu ja nimetatud riikide vahelise koostöö suhtes õiguslikuks ega poliitiliseks pretsedendiks.

---

MÄÄRUSED

| 13.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/11

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 310/2012,

21. detsember 2011,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1569/2007, millega kehtestatakse kolmandate riikide väärtpaberiemitentide kohaldatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2003/71/EÜ ja 2004/109/EÜ alusel

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/71/EÜ (väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta), (1) eriti selle artikli 20 lõike 3 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ), (2) eriti selle artikli 23 lõike 4 neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõikega 4 on ette nähtud, et komisjon kehtestab mehhanismi kõnealuse direktiivi kohaselt nõutava teabe samaväärsuse kindlaksmääramiseks. Komisjon peab võtma meetmed, millega kehtestatakse üldised samaväärsuse kindlaksmääramise kriteeriumid seoses eri riikide emitentide kasutatavate raamatupidamisstandarditega. Samuti on direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõikega 4 ette nähtud, et komisjon peab tegema otsused seoses kolmandate riikide emitentide kasutatavate raamatupidamisstandarditega, samuti võimaldab see komisjonil lubada kasutada kolmanda riigi raamatupidamisstandardeid asjakohase üleminekuperioodi jooksul. Arvestades tihedat vastastikust seost direktiivide 2004/109/EÜ ja 2003/71/EÜ alusel nõutava teabe vahel, on asjakohane kohaldada ühesuguseid samaväärsuse kindlaksmääramise kriteeriume mõlema direktiivi raames. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõikega 4 on ette nähtud, et komisjon kehtestab mehhanismi kõnealuse direktiivi kohaselt nõutava teabe samaväärsuse kindlaksmääramiseks. Komisjon peab võtma meetmed, millega kehtestatakse üldised samaväärsuse kindlaksmääramise kriteeriumid seoses eri riikide emitentide kasutatavate raamatupidamisstandarditega. Samuti on direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõikega 4 ette nähtud, et komisjon peab tegema otsused seoses kolmandate riikide emitentide kasutatavate raamatupidamisstandarditega, samuti võimaldab see komisjonil lubada kasutada kolmanda riigi raamatupidamisstandardeid asjakohase üleminekuperioodi jooksul. Arvestades tihedat vastastikust seost direktiivide 2004/109/EÜ ja 2003/71/EÜ alusel nõutava teabe vahel, on asjakohane kohaldada ühesuguseid samaväärsuse kindlaksmääramise kriteeriume mõlema direktiivi raames.

| (2) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1569/2007 (3) on sätestatud kolmanda riigi raamatupidamisstandardite heakskiitmise tingimused piiratud ajavahemikuks, mis kestab 31. detsembrini 2011. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1569/2007 (3) on sätestatud kolmanda riigi raamatupidamisstandardite heakskiitmise tingimused piiratud ajavahemikuks, mis kestab 31. detsembrini 2011.

| (3) | Komisjon hindas samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanismi ja jõudis järeldusele, et selle kehtivusaega tuleks pikendada kolme aasta võrra, kuni 31. detsembrini 2014. Kuna komisjoni kehtestatud selliste tingimuste kehtivus, mille alusel määratakse kindlaks kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsus, lõpeb 31. detsembril 2011, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2012. Seda on vaja, et tagada õiguskindlus asjaomaste kolmandate riikide emitentidele, kes on noteeritud liidus, ja vältida ohtu, et nad peavad ühtlustama oma finantsaruanded rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega. Seega vähendatakse tagasiulatuvust käsitleva sättega asjaomaste emitentide mis tahes võimalikku täiendavat koormust. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon hindas samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanismi ja jõudis järeldusele, et selle kehtivusaega tuleks pikendada kolme aasta võrra, kuni 31. detsembrini 2014. Kuna komisjoni kehtestatud selliste tingimuste kehtivus, mille alusel määratakse kindlaks kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsus, lõpeb 31. detsembril 2011, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2012. Seda on vaja, et tagada õiguskindlus asjaomaste kolmandate riikide emitentidele, kes on noteeritud liidus, ja vältida ohtu, et nad peavad ühtlustama oma finantsaruanded rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega. Seega vähendatakse tagasiulatuvust käsitleva sättega asjaomaste emitentide mis tahes võimalikku täiendavat koormust.

| (4) | Selleks et tagada kolmanda riigi raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramine kõigil liidu turgudega seotud juhtudel, peaks komisjon hindama kolmanda riigi raamatupidamisstandardite samaväärsust kas liikmesriigi pädeva asutuse või kolmandas riigis raamatupidamisstandardite või turujärelevalve eest vastutava asutuse taotlusel või omal algatusel. Komisjon peaks kõnealuste raamatupidamisstandardite samaväärsuse hindamise tehniliste küsimuste osas konsulteerima Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega. Samuti peaks liidu emitentidel olema lubatud kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (4) kohaselt vastu võetud rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid asjaomastes kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada kolmanda riigi raamatupidamisstandardite samaväärsuse kindlaksmääramine kõigil liidu turgudega seotud juhtudel, peaks komisjon hindama kolmanda riigi raamatupidamisstandardite samaväärsust kas liikmesriigi pädeva asutuse või kolmandas riigis raamatupidamisstandardite või turujärelevalve eest vastutava asutuse taotlusel või omal algatusel. Komisjon peaks kõnealuste raamatupidamisstandardite samaväärsuse hindamise tehniliste küsimuste osas konsulteerima Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega. Samuti peaks liidu emitentidel olema lubatud kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (4) kohaselt vastu võetud rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid asjaomastes kolmandates riikides.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1569/2007 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1569/2007 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1569/2007 artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tingimused, mille alusel lubatakse piiratud ajal kasutada kolmandate riikide raamatupidamisstandardeid

1.   Kolmandate riikide emitentidel võidakse lubada kasutada kolmanda riigi raamatupidamisstandardite kohaselt koostatud raamatupidamisaruandeid, et täita direktiivist 2004/109/EÜ tulenevaid kohustusi, ja erandina määruse (EÜ) nr 809/2004 artikli 35 lõikest 5 lubada esitada eelnevate perioodide finantsteave kõnesoleva määruse alusel ajavahemiku kohta, mis algab pärast 31. detsembrit 2008 ja lõpeb hiljemalt 31. detsembril 2014, järgmistel juhtudel:

| a) | asjaomaste kolmanda riigi raamatupidamisstandardite eest vastutav asutus on võtnud avalikult kohustuse lähendada need standardid rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele hiljemalt 31. detsembriks 2014 ja täidetud on mõlemad järgmised tingimused:






  i) | asjaomaste kolmanda riigi raamatupidamisstandardite eest vastutav kolmanda riigi asutus on koostanud põhjaliku lähenemisprogrammi, mis on võimalik lõpule viia enne 31. detsembrit 2014; |
| --- | --- | --- |

a)

asjaomaste kolmanda riigi raamatupidamisstandardite eest vastutav asutus on võtnud avalikult kohustuse lähendada need standardid rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele hiljemalt 31. detsembriks 2014 ja täidetud on mõlemad järgmised tingimused:

i)

asjaomaste kolmanda riigi raamatupidamisstandardite eest vastutav kolmanda riigi asutus on koostanud põhjaliku lähenemisprogrammi, mis on võimalik lõpule viia enne 31. detsembrit 2014;

| ii) | lähenemisprogrammi rakendatakse tegelikkuses viivitamata ja selle rakendamiseks eraldatakse vahendid, mida on vaja programmi lõpuleviimiseks; |
| --- | --- |

ii)

lähenemisprogrammi rakendatakse tegelikkuses viivitamata ja selle rakendamiseks eraldatakse vahendid, mida on vaja programmi lõpuleviimiseks;

| b) | asjaomaste kolmanda riigi raamatupidamisstandardite eest vastutav asutus on avalikult kohustunud võtma rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid vastu enne 31. detsembrit 2014 ja kolmandas riigis võetakse tõhusaid meetmeid, et tagada rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite õigeaegne ja täielik rakendamine selleks kuupäevaks. |
| --- | --- |

b)

asjaomaste kolmanda riigi raamatupidamisstandardite eest vastutav asutus on avalikult kohustunud võtma rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid vastu enne 31. detsembrit 2014 ja kolmandas riigis võetakse tõhusaid meetmeid, et tagada rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite õigeaegne ja täielik rakendamine selleks kuupäevaks.

2.   Kõik lõike 1 alusel tehtavad otsused, millega lubatakse jätkuvalt kasutada kolmanda riigi raamatupidamisstandardite kohaselt koostatud raamatupidamisaruandeid, tehakse direktiivi 2003/71/EÜ artiklis 24 ja direktiivi 2004/109/EÜ artikli 27 lõikes 2 osutatud korras.

3.   Kui komisjon lubab kolmanda riigi raamatupidamisstandardite põhjal koostatud raamatupidamisaruannete jätkuvat heakskiitmist kooskõlas lõikega 1, kontrollib ta korrapäraselt, kas (olenevalt asjaoludest) punktis a või b täpsustatud tingimused on jätkuvalt täidetud, ning kannab sellest vastavalt ette Euroopa Parlamendile.

4.   Kui lõike 1 punktide a ja b tingimused ei ole enam täidetud, teeb komisjon direktiivi 2003/71/EÜ artiklis 24 ja direktiivi 2004/109/EÜ artikli 27 lõikes 2 osutatud korras otsuse, millega muudetakse lõike 1 alusel tehtud otsust kõnealuste raamatupidamisstandardite kohta.

5.   Käesoleva artikli järgimisel konsulteerib komisjon, olenevalt asjaoludest, seoses lähenemisprogrammiga või rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite ülevõtmisega tehtud edusammude osas kõigepealt Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.

1

(2)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

2

(3)  ELT L 340, 22.12.2007, lk 66.

3

(4)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

4

---

| 13.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/13

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 311/2012,

21. detsember 2011,

millega muudetakse määruse (EÜ) nr 809/2004 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ) prospekte ja reklaami käsitlevaid sätteid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti ja direktiivi 2001/34/EÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 809/2004 (2) on ette nähtud, et kolmandate riikide emitendid koostavad eelnevate perioodide finantsteabe, mis esitatakse prospektides, mis antakse välja väärtpaberite pakkumiseks üldsusele või väärtpaberite reguleeritud turul kauplemisele lubamiseks, kooskõlas rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega või kolmanda riigi samaväärsete raamatupidamisstandarditega. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 809/2004 (2) on ette nähtud, et kolmandate riikide emitendid koostavad eelnevate perioodide finantsteabe, mis esitatakse prospektides, mis antakse välja väärtpaberite pakkumiseks üldsusele või väärtpaberite reguleeritud turul kauplemisele lubamiseks, kooskõlas rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega või kolmanda riigi samaväärsete raamatupidamisstandarditega.

| (2) | Selleks et hinnata, kas kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamisstandardid on samaväärsed vastu võetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega, on komisjoni määrusega (EÜ) nr 1569/2007 (3) ette nähtud samaväärsuse määratlus ja kehtestatud kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism. Vastavalt samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanismi tingimustele võidakse lubada kolmandate riikide emitentidel kasutada nende kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid, kes lähendasid oma üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditele või kohustusid rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid vastu võtma üleminekuperioodil, mis lõppeb 31. detsembril 2011. On vaja hinnata nende riikide edusamme, kes on võtnud meetmeid, et lähendada oma raamatupidamisstandardeid rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele või nendele üle minna. Seepärast on muudetud määrust (EÜ) nr 1569/2007, et pikendada üleminekuperioodi 31. detsembrini 2014. Komisjon võttis arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 2010. novembris esitatud aruannet Hiina, Kanada, India ja Lõuna-Korea kohta, kellele komisjoni 12. detsembri 2008. aasta otsusega 2008/961/EÜ (teatavate kolmanda riigi raamatupidamisstandardite ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutamise kohta konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamisel kolmandate riikide väärtpaberiemitentide poolt) (4) ja komisjoni 12. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1289/2008 (millega muudetakse määruse (EÜ) nr 809/2004 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ) prospekte ja reklaami käsitlevaid sätteid) (5) võimaldati üleminekuperioodi, samuti 2011. aasta aprillis esitatud täiendavat teavet Hiina ja India kohta. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et hinnata, kas kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamisstandardid on samaväärsed vastu võetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega, on komisjoni määrusega (EÜ) nr 1569/2007 (3) ette nähtud samaväärsuse määratlus ja kehtestatud kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism. Vastavalt samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanismi tingimustele võidakse lubada kolmandate riikide emitentidel kasutada nende kolmandate riikide üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid, kes lähendasid oma üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditele või kohustusid rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid vastu võtma üleminekuperioodil, mis lõppeb 31. detsembril 2011. On vaja hinnata nende riikide edusamme, kes on võtnud meetmeid, et lähendada oma raamatupidamisstandardeid rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele või nendele üle minna. Seepärast on muudetud määrust (EÜ) nr 1569/2007, et pikendada üleminekuperioodi 31. detsembrini 2014. Komisjon võttis arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 2010. novembris esitatud aruannet Hiina, Kanada, India ja Lõuna-Korea kohta, kellele komisjoni 12. detsembri 2008. aasta otsusega 2008/961/EÜ (teatavate kolmanda riigi raamatupidamisstandardite ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutamise kohta konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamisel kolmandate riikide väärtpaberiemitentide poolt) (4) ja komisjoni 12. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1289/2008 (millega muudetakse määruse (EÜ) nr 809/2004 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ) prospekte ja reklaami käsitlevaid sätteid) (5) võimaldati üleminekuperioodi, samuti 2011. aasta aprillis esitatud täiendavat teavet Hiina ja India kohta.

| (3) | Hiina rahandusministeerium avaldas 2010. aasta aprillis dokumendi „Tegevuskava äriühingute raamatupidamisstandardite jätkuvaks lähendamiseks rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele”, milles kinnitatakse Hiina kohustust jätkata raamatupidamisstandardite lähendamist rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele. 2010. aasta oktoobri seisuga on kõik kehtivad Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu välja antud standardid ja tõlgendused rakendatud äriühingute raamatupidamisstandardite raames. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve hinnangul on lähenemise tase rahuldav ja erinevused ei ole nii suured, et neid saaks käsitada rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditele mittevastavusena. Seepärast on asjakohane käsitada alates 1. jaanuarist 2012 Hiina äriühingute raamatupidamisstandardeid samaväärsetena kehtivate rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega. |
| --- | --- |

(3)

Hiina rahandusministeerium avaldas 2010. aasta aprillis dokumendi „Tegevuskava äriühingute raamatupidamisstandardite jätkuvaks lähendamiseks rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele”, milles kinnitatakse Hiina kohustust jätkata raamatupidamisstandardite lähendamist rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele. 2010. aasta oktoobri seisuga on kõik kehtivad Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu välja antud standardid ja tõlgendused rakendatud äriühingute raamatupidamisstandardite raames. Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve hinnangul on lähenemise tase rahuldav ja erinevused ei ole nii suured, et neid saaks käsitada rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditele mittevastavusena. Seepärast on asjakohane käsitada alates 1. jaanuarist 2012 Hiina äriühingute raamatupidamisstandardeid samaväärsetena kehtivate rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega.

| (4) | Kanada raamatupidamisstandardite nõukogu võttis 2006. aasta jaanuaris avalikult kohustuse võtta kasutusele rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid 31. detsembriks 2011. Kanada raamatupidamisstandardite nõukogu kiitis heaks rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite ülevõtmise Kanada Vannutatud Audiitorite Instituudi käsiraamatusse (Canadian Institute of Chartered Accountants Handbook), mida alates 2011. aastast käsitatakse Kanada üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetena kõigi avaliku aruandekohustusega äriühingute jaoks. Seepärast on asjakohane käsitada alates 1. jaanuarist 2012 Kanada üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid samaväärsetena kehtivate rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega. |
| --- | --- |

(4)

Kanada raamatupidamisstandardite nõukogu võttis 2006. aasta jaanuaris avalikult kohustuse võtta kasutusele rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid 31. detsembriks 2011. Kanada raamatupidamisstandardite nõukogu kiitis heaks rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite ülevõtmise Kanada Vannutatud Audiitorite Instituudi käsiraamatusse (Canadian Institute of Chartered Accountants Handbook), mida alates 2011. aastast käsitatakse Kanada üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetena kõigi avaliku aruandekohustusega äriühingute jaoks. Seepärast on asjakohane käsitada alates 1. jaanuarist 2012 Kanada üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid samaväärsetena kehtivate rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega.

| (5) | Korea finantsjärelevalve komisjon ja Korea raamatupidamisinstituut võtsid 2007. aasta märtsis avalikult kohustuse võtta rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid vastu 31. detsembriks 2011. Korea raamatupidamisstandardite nõukogu võttis rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid vastu Korea rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditena (K-IFRS). K-IFRS on identne rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega ja seda kohaldatakse alates 2011. aastast kõigi Lõuna-Koreas noteeritud äriühingute suhtes. K-IFRSi peavad kasutama ka noteerimata finantseerimisasutused ja riigi omandis olevad äriühingud. Ka muud noteerimata äriühingud võivad kasutada K-IFRSi. Seepärast on asjakohane käsitada alates 1. jaanuarist 2012 Lõuna-Korea üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid samaväärsetena kehtivate rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega. |
| --- | --- |

(5)

Korea finantsjärelevalve komisjon ja Korea raamatupidamisinstituut võtsid 2007. aasta märtsis avalikult kohustuse võtta rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid vastu 31. detsembriks 2011. Korea raamatupidamisstandardite nõukogu võttis rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid vastu Korea rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditena (K-IFRS). K-IFRS on identne rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega ja seda kohaldatakse alates 2011. aastast kõigi Lõuna-Koreas noteeritud äriühingute suhtes. K-IFRSi peavad kasutama ka noteerimata finantseerimisasutused ja riigi omandis olevad äriühingud. Ka muud noteerimata äriühingud võivad kasutada K-IFRSi. Seepärast on asjakohane käsitada alates 1. jaanuarist 2012 Lõuna-Korea üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid samaväärsetena kehtivate rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega.

| (6) | India valitsus ja India vannutatud audiitorite instituut võtsid 2007. aasta juulis avalikult kohustuse võtta rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid vastu 31. detsembriks 2011, et India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted oleksid programmiperioodi lõpuks täielikult kooskõlas rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega. Kohapealse kontrolli käigus tuvastas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 2011. aasta jaanuaris siiski, et India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted erinevad rahvusvahelistest finantsaruandlusstandarditest määral, mis võib praktikas osutuda märkimisväärseks. Jätkuvalt on ebaselge rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohase aruandlussüsteemi rakendamise ajakava. Kuna Indias ei ole emitente, kes on vabatahtlikult hakanud varem kasutama rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid, puuduvad rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite jõustamise kogemused. |
| --- | --- |

(6)

India valitsus ja India vannutatud audiitorite instituut võtsid 2007. aasta juulis avalikult kohustuse võtta rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid vastu 31. detsembriks 2011, et India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted oleksid programmiperioodi lõpuks täielikult kooskõlas rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega. Kohapealse kontrolli käigus tuvastas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 2011. aasta jaanuaris siiski, et India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted erinevad rahvusvahelistest finantsaruandlusstandarditest määral, mis võib praktikas osutuda märkimisväärseks. Jätkuvalt on ebaselge rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohase aruandlussüsteemi rakendamise ajakava. Kuna Indias ei ole emitente, kes on vabatahtlikult hakanud varem kasutama rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid, puuduvad rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite jõustamise kogemused.

| (7) | Seega on asjakohane pikendada üleminekuperioodi kuni kolme aasta võrra 31. detsembrini 2014, et võimaldada kolmandate riikide emitentidel koostada ELis oma aasta ja poolaasta raamatupidamisaruandeid vastavalt India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele. |
| --- | --- |

(7)

Seega on asjakohane pikendada üleminekuperioodi kuni kolme aasta võrra 31. detsembrini 2014, et võimaldada kolmandate riikide emitentidel koostada ELis oma aasta ja poolaasta raamatupidamisaruandeid vastavalt India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele.

| (8) | Kuna üleminekuperiood, mille jooksul vastavalt määrusele (EÜ) nr 809/2004 käsitatakse Hiina, Kanada, Lõuna-Korea ja India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid samaväärsetena rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega, lõpeb 31. detsembril 2011, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2012. Seda on vaja, et tagada õiguskindlus asjaomaste kolmandate riikide emitentidele, kes on noteeritud liidus, ja vältida ohtu, et nad peavad ühtlustama oma finantsaruanded rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega. Seega vähendatakse tagasiulatuvust käsitleva sättega mis tahes võimalikku täiendavat koormust asjaomaste emitentide puhul. |
| --- | --- |

(8)

Kuna üleminekuperiood, mille jooksul vastavalt määrusele (EÜ) nr 809/2004 käsitatakse Hiina, Kanada, Lõuna-Korea ja India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid samaväärsetena rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega, lõpeb 31. detsembril 2011, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. jaanuarist 2012. Seda on vaja, et tagada õiguskindlus asjaomaste kolmandate riikide emitentidele, kes on noteeritud liidus, ja vältida ohtu, et nad peavad ühtlustama oma finantsaruanded rahvusvaheliste finantsaruandlusstandarditega. Seega vähendatakse tagasiulatuvust käsitleva sättega mis tahes võimalikku täiendavat koormust asjaomaste emitentide puhul.

| (9) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 809/2004 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 809/2004 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 809/2004 artiklit 35 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lõikesse 5 lisatakse teine lõik:
  „Lisaks esimeses lõigus osutatud standarditele võivad kolmandate riikide emitendid esitada alates 1. jaanuarist 2012 eelnevate perioodide finantsteabe vastavalt järgmistele standarditele:






  a) | Hiina Rahvavabariigi üldtunnustatud raamatupidamisstandardid; |
| --- | --- | --- |

1)

Lõikesse 5 lisatakse teine lõik:

„Lisaks esimeses lõigus osutatud standarditele võivad kolmandate riikide emitendid esitada alates 1. jaanuarist 2012 eelnevate perioodide finantsteabe vastavalt järgmistele standarditele:

a)

Hiina Rahvavabariigi üldtunnustatud raamatupidamisstandardid;

| b) | Kanada üldtunnustatud raamatupidamisstandardid; |
| --- | --- |

b)

Kanada üldtunnustatud raamatupidamisstandardid;

| c) | Korea Vabariigi üldtunnustatud raamatupidamisstandardid.” |
| --- | --- |

c)

Korea Vabariigi üldtunnustatud raamatupidamisstandardid.”

| 2) | Lõige 5a asendatakse järgmisega:
  „5a.   Kolmandate riikide emitentide suhtes ei kohaldata I lisa punktis 20.1, IV lisa punktis 13.1, VII lisa punktis 8.2, X lisa punktis 20.1 või XI lisa punktis 11.1 sätestatud nõuet korrigeerida eelnevate perioodide finantsteavet, mis sisaldub prospektis 1. jaanuaril 2015 või pärast seda algavatele majandusaastatele eelnevate majandusaastate kohta, või VII lisa punktis 8.2a, IX lisa punktis 11.1 või X lisa punktis 20.1a sätestatud nõuet kirjeldada erinevusi määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite ja 1. jaanuaril 2015 või pärast seda algavatele majandusaastatele eelnevaid majandusaastaid käsitleva teabe koostamisel kasutatud raamatupidamispõhimõtete vahel, tingimusel et eelnevate perioodide finantsteave on koostatud kooskõlas India Vabariigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega.” |
| --- | --- |

2)

Lõige 5a asendatakse järgmisega:

„5a.   Kolmandate riikide emitentide suhtes ei kohaldata I lisa punktis 20.1, IV lisa punktis 13.1, VII lisa punktis 8.2, X lisa punktis 20.1 või XI lisa punktis 11.1 sätestatud nõuet korrigeerida eelnevate perioodide finantsteavet, mis sisaldub prospektis 1. jaanuaril 2015 või pärast seda algavatele majandusaastatele eelnevate majandusaastate kohta, või VII lisa punktis 8.2a, IX lisa punktis 11.1 või X lisa punktis 20.1a sätestatud nõuet kirjeldada erinevusi määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite ja 1. jaanuaril 2015 või pärast seda algavatele majandusaastatele eelnevaid majandusaastaid käsitleva teabe koostamisel kasutatud raamatupidamispõhimõtete vahel, tingimusel et eelnevate perioodide finantsteave on koostatud kooskõlas India Vabariigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.

1

(2)  ELT L 149, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 340, 22.12.2007, lk 66.

3

(4)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 112.

4

(5)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 17.

5

---

| 13.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/15

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 312/2012,

9. jaanuar 2012,

millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 973/2010, millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Assooride ja Madeira autonoomsetesse piirkondadesse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 973/2010, millega peatatakse ajutiselt ühise tollitariifistiku ühepoolsete maksumäärade kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Assooride ja Madeira autonoomsetesse piirkondadesse, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 973/2010 peatati ajutiselt tollimaksude kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Assooridele ja Madeirale. Põllumajanduses, kaubanduses või tööstuses kasutatavad tooted, mille suhtes kohaldatakse peatamist, on sätestatud määruse (EL) nr 973/2010 I lisas. Põllumajanduses ning tööstuse ümberkujundamiseks ja säilitamiseks kasutatavad toorained, varuosad ja osised, mille suhtes kohaldatakse peatamist, on sätestatud kõnealuse määruse II lisas. Kõnealused kaubad on lisades loetletud, kasutades määruse (EÜ) nr 1031/2008 (2) kohaselt kohaldatavaid 2009. aasta kombineeritud nomenklatuuri koode. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 973/2010 peatati ajutiselt tollimaksude kohaldamine teatavate tööstustoodete impordi suhtes Assooridele ja Madeirale. Põllumajanduses, kaubanduses või tööstuses kasutatavad tooted, mille suhtes kohaldatakse peatamist, on sätestatud määruse (EL) nr 973/2010 I lisas. Põllumajanduses ning tööstuse ümberkujundamiseks ja säilitamiseks kasutatavad toorained, varuosad ja osised, mille suhtes kohaldatakse peatamist, on sätestatud kõnealuse määruse II lisas. Kõnealused kaubad on lisades loetletud, kasutades määruse (EÜ) nr 1031/2008 (2) kohaselt kohaldatavaid 2009. aasta kombineeritud nomenklatuuri koode.

| (2) | Kombineeritud nomenklatuur on asendatud komisjoni 5. oktoobri 2010. aasta määrusega (EL) nr 861/2010 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) (3) ning komisjoni 27. septembri 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1006/2011 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) (4). Kõnealuste muudatuste tõttu on vaja teha määruse (EL) nr 973/2010 I ja II lisas loetletud CN-koodide teatavaid tehnilisi kohandusi. |
| --- | --- |

(2)

Kombineeritud nomenklatuur on asendatud komisjoni 5. oktoobri 2010. aasta määrusega (EL) nr 861/2010 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) (3) ning komisjoni 27. septembri 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 1006/2011 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) (4). Kõnealuste muudatuste tõttu on vaja teha määruse (EL) nr 973/2010 I ja II lisas loetletud CN-koodide teatavaid tehnilisi kohandusi.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 973/2010 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 973/2010 vastavalt muuta.

| (4) | Kuna teatavaid CN-koodide muudatusi kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011, tuleks määruse (EL) nr 973/2010 vastavaid muudatusi kohaldada alates sellest kuupäevast, |
| --- | --- |

(4)

Kuna teatavaid CN-koodide muudatusi kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2011, tuleks määruse (EL) nr 973/2010 vastavaid muudatusi kohaldada alates sellest kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 973/2010 muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. veerus loetletud CN-koodid asendatakse 2. veerus loetletud CN-koodidega.






  1 | 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| CN-koodid | CN-koodid |
| 7612 90 98 | 7612 90 90 |
| 8442 50 23 | 8442 50 20 |
| 8442 50 29 | 8442 50 20 |
| 8451 21 90 | 8451 21 00 |
| 8465 99 90 | 8465 99 00 |
| 8504 32 80 | 8504 32 00 |
| 8515 80 91 | 8515 80 90 |
| 9017 30 10 | 9017 30 00 |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. veerus loetletud CN-koodid asendatakse 2. veerus loetletud CN-koodidega.

1

2

CN-koodid

CN-koodid

7612 90 98

7612 90 90

8442 50 23

8442 50 20

8442 50 29

8442 50 20

8451 21 90

8451 21 00

8465 99 90

8465 99 00

8504 32 80

8504 32 00

8515 80 91

8515 80 90

9017 30 10

9017 30 00

| b) | 1. veerus loetletud CN-koodid asendatakse 2. veerus loetletud CN-koodidega.






  1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| CN codes | CN codes |
| 7321 81 90 | 7321 81 00 |
| 7323 93 90 | 7323 93 00 |
| 7326 20 80 | 7326 20 00 |
| 9008 10 00 | 9008 50 00 |

b)

1. veerus loetletud CN-koodid asendatakse 2. veerus loetletud CN-koodidega.

1

2

CN codes

CN codes

7321 81 90

7321 81 00

7323 93 90

7323 93 00

7326 20 80

7326 20 00

9008 10 00

9008 50 00

| 2) | II lisa CN-kood 7323 99 99 asendatakse CN-koodiga 7323 99 00. |
| --- | --- |

2)

II lisa CN-kood 7323 99 99 asendatakse CN-koodiga 7323 99 00.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Artikli 1 punkti 1 alapunkti a kohaldatakse siiski alates 1. jaanuarist 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. jaanuar 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 285, 30.10.2010, lk 4.

1

(2)  ELT L 291, 31.10.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 284, 29.10.2010, lk 1.

3

(4)  ELT L 282, 28.10.2011, lk 1.

4

---

| 13.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/17 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/17

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 313/2012,

12. aprill 2012,

millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad) IV ja VIII lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003, (1) eriti selle artikli 8 lõike 2 punkti a ning artiklit 40,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 73/2009 VIII lisas on kehtestatud iga liikmesriigi jaoks toetusõiguste ülemmäärad, mida võib eraldada kalendriaasta jooksul. Kooskõlas artikli 40 lõike 1 teise lõiguga tuleks VIII lisa kohandada, et võtta arvesse liikmesriikide teatisi kooskõlas nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (2) artikli 188a lõikega 3 seoses veiniga. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 73/2009 VIII lisas on kehtestatud iga liikmesriigi jaoks toetusõiguste ülemmäärad, mida võib eraldada kalendriaasta jooksul. Kooskõlas artikli 40 lõike 1 teise lõiguga tuleks VIII lisa kohandada, et võtta arvesse liikmesriikide teatisi kooskõlas nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus)) (2) artikli 188a lõikega 3 seoses veiniga.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 188a lõikele 3 ning määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 40 lõike 1 teisele lõigule teavitasid Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg, Austria, Portugal ja Sloveenia komisjoni välja juuritud aladest ning esitasid määruse (EÜ) nr 73/2009 IX lisa punktis B osutatud toetusõiguste piirkondliku keskmise väärtuse. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 188a lõikele 3 ning määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 40 lõike 1 teisele lõigule teavitasid Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Luksemburg, Austria, Portugal ja Sloveenia komisjoni välja juuritud aladest ning esitasid määruse (EÜ) nr 73/2009 IX lisa punktis B osutatud toetusõiguste piirkondliku keskmise väärtuse.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 73/2009 IV lisas on kehtestatud iga liikmesriigi jaoks ülemmäärad, mida ümbersuunamisjärgsed otsetoetuste netosummad ei tohi asjaomases liikmesriigis ühe kalendriaasta jooksul ületada. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 73/2009 IV lisas on kehtestatud iga liikmesriigi jaoks ülemmäärad, mida ümbersuunamisjärgsed otsetoetuste netosummad ei tohi asjaomases liikmesriigis ühe kalendriaasta jooksul ületada.

| (4) | Liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 188a lõike 3 ning määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 40 lõike 1 teise lõigu kohaselt esitatud teatiste tõttu on vaja suurendada antavate otsetoetuste maksimumsummasid. Seepärast vaadatakse kõnealuse määruse IV lisas sätestatud ülemmäärad läbi kooskõlas määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 8 lõike 2 punktiga a. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 188a lõike 3 ning määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 40 lõike 1 teise lõigu kohaselt esitatud teatiste tõttu on vaja suurendada antavate otsetoetuste maksimumsummasid. Seepärast vaadatakse kõnealuse määruse IV lisas sätestatud ülemmäärad läbi kooskõlas määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 8 lõike 2 punktiga a.

| (5) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 73/2009 IV ja VIII lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 73/2009 IV ja VIII lisa vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 73/2009 IV ja VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. aprill 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 30, 31.1.2009, lk 16.

1

(2)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 73/2009 IV ja VIII lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | IV lisa asendatakse järgmisega:

  „IV LISA









  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| Kalendriaasta | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| Belgia | 583,2 | 575,4 | 570,8 | 569,0 |
| Tšehhi Vabariik | | | | 825,9 |
| Taani | 987,4 | 974,9 | 966,5 | 964,3 |
| Saksamaa | 5 524,8 | 5 402,6 | 5 357,1 | 5 329,6 |
| Eesti | | | | 92,0 |
| Iirimaa | 1 283,1 | 1 272,4 | 1 263,8 | 1 255,5 |
| Kreeka | 2 561,4 | 2 365,4 | 2 359,4 | 2 344,5 |
| Hispaania | 5 043,7 | 5 066,4 | 5 037,4 | 5 055,3 |
| Prantsusmaa | 8 064,4 | 7 946,1 | 7 880,7 | 7 853,0 |
| Itaalia | 4 345,9 | 4 151,6 | 4 128,2 | 4 127,8 |
| Küpros | | | | 49,1 |
| Läti | | | | 133,9 |
| Leedu | | | | 346,7 |
| Luksemburg | 35,6 | 35,2 | 35,1 | 34,7 |
| Ungari | | | | 1 204,5 |
| Malta | | | | 5,1 |
| Madalmaad | 836,9 | 829,1 | 822,5 | 830,6 |
| Austria | 727,6 | 721,7 | 718,2 | 715,7 |
| Poola | | | | 2 787,1 |
| Portugal | 590,5 | 574,3 | 570,5 | 566,6 |
| Sloveenia | | | | 131,6 |
| Slovakkia | | | | 357,9 |
| Soome | 550,0 | 544,5 | 541,1 | 539,2 |
| Rootsi | 733,1 | 717,7 | 712,3 | 708,5 |
| Ühendkuningriik | 3 373,1 | 3 345,4 | 3 339,4 | 3 336,1” |

1)

IV lisa asendatakse järgmisega:

„IV LISA

(miljonites eurodes)

Kalendriaasta

2009

2010

2011

2012

Belgia

583,2

575,4

570,8

569,0

Tšehhi Vabariik

825,9

Taani

987,4

974,9

966,5

964,3

Saksamaa

5 524,8

5 402,6

5 357,1

5 329,6

Eesti

92,0

Iirimaa

1 283,1

1 272,4

1 263,8

1 255,5

Kreeka

2 561,4

2 365,4

2 359,4

2 344,5

Hispaania

5 043,7

5 066,4

5 037,4

5 055,3

Prantsusmaa

8 064,4

7 946,1

7 880,7

7 853,0

Itaalia

4 345,9

4 151,6

4 128,2

4 127,8

Küpros

49,1

Läti

133,9

Leedu

346,7

Luksemburg

35,6

35,2

35,1

34,7

Ungari

1 204,5

Malta

5,1

Madalmaad

836,9

829,1

822,5

830,6

Austria

727,6

721,7

718,2

715,7

Poola

2 787,1

Portugal

590,5

574,3

570,5

566,6

Sloveenia

131,6

Slovakkia

357,9

Soome

550,0

544,5

541,1

539,2

Rootsi

733,1

717,7

712,3

708,5

Ühendkuningriik

3 373,1

3 345,4

3 339,4

3 336,1”

| 2) | VIII lisa asendatakse järgmisega:

  „VIII LISA

  Artiklis 40 osutatud riiklikud ülemmäärad


  Tabel 1














  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ja järgmised aastad |
| Belgia | 614 179 | 611 817 | 611 817 | 614 855 | 614 855 | 614 855 | 614 855 | 614 855 |
| Taani | 1 030 478 | 1 031 321 | 1 031 321 | 1 049 002 | 1 049 002 | 1 049 002 | 1 049 002 | 1 049 002 |
| Saksamaa | 5 770 254 | 5 771 981 | 5 771 994 | 5 852 938 | 5 852 938 | 5 852 938 | 5 852 938 | 5 852 938 |
| Iirimaa | 1 342 268 | 1 340 521 | 1 340 521 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 | 1 340 869 |
| Kreeka | 2 380 713 | 2 228 588 | 2 231 798 | 2 233 227 | 2 217 227 | 2 217 227 | 2 217 227 | 2 217 227 |
| Hispaania | 4 858 043 | 5 119 045 | 5 125 032 | 5 304 642 | 5 161 893 | 5 161 893 | 5 161 893 | 5 161 893 |
| Prantsusmaa | 8 407 555 | 8 423 196 | 8 425 326 | 8 527 494 | 8 527 494 | 8 527 494 | 8 527 494 | 8 527 494 |
| Itaalia | 4 143 175 | 4 210 875 | 4 234 364 | 4 379 985 | 4 379 985 | 4 379 985 | 4 379 985 | 4 379 985 |
| Luksemburg | 37 518 | 37 569 | 37 679 | 37 671 | 37 084 | 37 084 | 37 084 | 37 084 |
| Madalmaad | 853 090 | 853 169 | 853 169 | 897 751 | 897 751 | 897 751 | 897 751 | 897 751 |
| Austria | 745 561 | 747 344 | 747 425 | 751 788 | 751 788 | 751 788 | 751 788 | 751 788 |
| Portugal | 608 751 | 589 811 | 589 991 | 606 551 | 606 551 | 606 551 | 606 551 | 606 551 |
| Soome | 566 801 | 565 520 | 565 823 | 570 548 | 570 548 | 570 548 | 570 548 | 570 548 |
| Rootsi | 763 082 | 765 229 | 765 229 | 770 906 | 770 906 | 770 906 | 770 906 | 770 906 |
| Ühendkuningriik | 3 985 895 | 3 976 425 | 3 976 482 | 3 988 042 | 3 987 922 | 3 987 922 | 3 987 922 | 3 987 922 |

2)

VIII lisa asendatakse järgmisega:

„VIII LISA

Artiklis 40 osutatud riiklikud ülemmäärad

Tabel 1

(tuhandetes eurodes)

Liikmesriik

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 ja järgmised aastad

Belgia

614 179

611 817

611 817

614 855

614 855

614 855

614 855

614 855

Taani

1 030 478

1 031 321

1 031 321

1 049 002

1 049 002

1 049 002

1 049 002

1 049 002

Saksamaa

5 770 254

5 771 981

5 771 994

5 852 938

5 852 938

5 852 938

5 852 938

5 852 938

Iirimaa

1 342 268

1 340 521

1 340 521

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

1 340 869

Kreeka

2 380 713

2 228 588

2 231 798

2 233 227

2 217 227

2 217 227

2 217 227

2 217 227

Hispaania

4 858 043

5 119 045

5 125 032

5 304 642

5 161 893

5 161 893

5 161 893

5 161 893

Prantsusmaa

8 407 555

8 423 196

8 425 326

8 527 494

8 527 494

8 527 494

8 527 494

8 527 494

Itaalia

4 143 175

4 210 875

4 234 364

4 379 985

4 379 985

4 379 985

4 379 985

4 379 985

Luksemburg

37 518

37 569

37 679

37 671

37 084

37 084

37 084

37 084

Madalmaad

853 090

853 169

853 169

897 751

897 751

897 751

897 751

897 751

Austria

745 561

747 344

747 425

751 788

751 788

751 788

751 788

751 788

Portugal

608 751

589 811

589 991

606 551

606 551

606 551

606 551

606 551

Soome

566 801

565 520

565 823

570 548

570 548

570 548

570 548

570 548

Rootsi

763 082

765 229

765 229

770 906

770 906

770 906

770 906

770 906

Ühendkuningriik

3 985 895

3 976 425

3 976 482

3 988 042

3 987 922

3 987 922

3 987 922

3 987 922

Tabel 2
   (1)

| (tuhandetes eurodes) |
| --- |
| Liikmesriik | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 ja järgmised aastad |
| Bulgaaria | 287 399 | 336 041 | 416 372 | 499 327 | 580 087 | 660 848 | 741 606 | 814 295 |
| Tšehhi Vabariik | 559 622 | 654 241 | 739 941 | 832 144 | 909 313 | 909 313 | 909 313 | 909 313 |
| Eesti | 60 500 | 71 603 | 81 703 | 92 042 | 101 165 | 101 165 | 101 165 | 101 165 |
| Küpros | 31 670 | 38 928 | 43 749 | 49 146 | 53 499 | 53 499 | 53 499 | 53 499 |
| Läti | 90 016 | 105 368 | 119 268 | 133 978 | 146 479 | 146 479 | 146 479 | 146 479 |
| Leedu | 230 560 | 271 029 | 307 729 | 346 958 | 380 109 | 380 109 | 380 109 | 380 109 |
| Ungari | 807 366 | 947 114 | 1 073 824 | 1 205 037 | 1 318 975 | 1 318 975 | 1 318 975 | 1 318 975 |
| Malta | 3 752 | 4 231 | 4 726 | 5 137 | 5 102 | 5 102 | 5 102 | 5 102 |
| Poola | 1 877 107 | 2 192 294 | 2 477 294 | 2 788 247 | 3 044 518 | 3 044 518 | 3 044 518 | 3 044 518 |
| Rumeenia | 623 399 | 729 863 | 907 473 | 1 086 608 | 1 264 472 | 1 442 335 | 1 620 201 | 1 780 406 |
| Sloveenia | 87 942 | 103 394 | 117 423 | 131 575 | 144 274 | 144 274 | 144 274 | 144 274 |
| Slovakkia | 240 014 | 280 364 | 316 964 | 355 242 | 388 176 | 388 176 | 388 176 | 388 176” |

(tuhandetes eurodes)

Liikmesriik

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016 ja järgmised aastad

Bulgaaria

287 399

336 041

416 372

499 327

580 087

660 848

741 606

814 295

Tšehhi Vabariik

559 622

654 241

739 941

832 144

909 313

909 313

909 313

909 313

Eesti

60 500

71 603

81 703

92 042

101 165

101 165

101 165

101 165

Küpros

31 670

38 928

43 749

49 146

53 499

53 499

53 499

53 499

Läti

90 016

105 368

119 268

133 978

146 479

146 479

146 479

146 479

Leedu

230 560

271 029

307 729

346 958

380 109

380 109

380 109

380 109

Ungari

807 366

947 114

1 073 824

1 205 037

1 318 975

1 318 975

1 318 975

1 318 975

Malta

3 752

4 231

4 726

5 137

5 102

5 102

5 102

5 102

Poola

1 877 107

2 192 294

2 477 294

2 788 247

3 044 518

3 044 518

3 044 518

3 044 518

Rumeenia

623 399

729 863

907 473

1 086 608

1 264 472

1 442 335

1 620 201

1 780 406

Sloveenia

87 942

103 394

117 423

131 575

144 274

144 274

144 274

144 274

Slovakkia

240 014

280 364

316 964

355 242

388 176

388 176

388 176

388 176”

---

(1)  Ülemmäärade arvutamisel võetakse arvesse artikliga 121 ette nähtud juurdekasvukava.

1

---

| 13.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/21

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 314/2012,

12. aprill 2012,

millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 555/2008 ja (EÜ) nr 436/2009 veinitoodete veo saatedokumentide ja veinisektoris peetavate registrite kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 121 esimese lõigu punkte k ja m, artiklit 185a, artikli 185c lõiget 3 ja artikli 192 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 555/2008 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veinisektoris seoses toetusprogrammide, kolmandate riikidega kauplemise, tootmisvõimsuse ja kontrollidega) (2) V jaotise ja eelkõige artikliga 82 on ette nähtud, et kui liikmesriik määrab veinisektori eeskirjade järgimise kontrollimiseks mitu pädevat asutust, koordineerib ta kõnealuste asutuste tööd. Osutatud meede ei vasta täiel määral vajadusele koordineerida erinevate kontrolliasutuste tegevust veinisektori aktsiisikauba liikumisel, kuna veinisektoris on kasutusele võetud nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/118/EÜ (mis käsitleb aktsiisi üldist korda) (3) kohaselt koostatud dokumendid. Eelkõige tuleks täpsustada meetmed, mida liikmesriigid peavad võtma selleks, et võimaldada veinisektoris kehtivate õigusaktide kohase kontrollimise eesmärgil pädevate asutuste juurdepääs teabele, mis on seotud aktsiisikauba liikumisega vastavalt direktiivile 2008/118/EÜ ja komisjoni 24. juuli 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 684/2009, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ seoses aktsiisi peatamise korra alusel toimuva aktsiisikaupade liikumise arvutipõhiste menetlustega (4). Kohane oleks võtta arvesse nõukogu 16. juuni 2003. aasta otsuse nr 1152/2003/EÜ (aktsiisiga maksustatava kauba liikumise ja jälgimise arvutistamise kohta) (5) kohaselt loodud aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteemi (EMCS, Excise Movement and Control System). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 555/2008 (milles sätestatakse veinituru ühist korraldust käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad veinisektoris seoses toetusprogrammide, kolmandate riikidega kauplemise, tootmisvõimsuse ja kontrollidega) (2) V jaotise ja eelkõige artikliga 82 on ette nähtud, et kui liikmesriik määrab veinisektori eeskirjade järgimise kontrollimiseks mitu pädevat asutust, koordineerib ta kõnealuste asutuste tööd. Osutatud meede ei vasta täiel määral vajadusele koordineerida erinevate kontrolliasutuste tegevust veinisektori aktsiisikauba liikumisel, kuna veinisektoris on kasutusele võetud nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/118/EÜ (mis käsitleb aktsiisi üldist korda) (3) kohaselt koostatud dokumendid. Eelkõige tuleks täpsustada meetmed, mida liikmesriigid peavad võtma selleks, et võimaldada veinisektoris kehtivate õigusaktide kohase kontrollimise eesmärgil pädevate asutuste juurdepääs teabele, mis on seotud aktsiisikauba liikumisega vastavalt direktiivile 2008/118/EÜ ja komisjoni 24. juuli 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 684/2009, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ seoses aktsiisi peatamise korra alusel toimuva aktsiisikaupade liikumise arvutipõhiste menetlustega (4). Kohane oleks võtta arvesse nõukogu 16. juuni 2003. aasta otsuse nr 1152/2003/EÜ (aktsiisiga maksustatava kauba liikumise ja jälgimise arvutistamise kohta) (5) kohaselt loodud aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteemi (EMCS, Excise Movement and Control System).

| (2) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 555/2008 vastavalt muuta ja näha ette uute sätete järkjärgulise kohaldamise võimalus, pidades silmas tähtaegu, mis on ette nähtud liikmesriikide ametiasutuste jaoks kontrollimeetmete koordineerimiseks ja teabele juurdepääsu tagamiseks vajalike meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 555/2008 vastavalt muuta ja näha ette uute sätete järkjärgulise kohaldamise võimalus, pidades silmas tähtaegu, mis on ette nähtud liikmesriikide ametiasutuste jaoks kontrollimeetmete koordineerimiseks ja teabele juurdepääsu tagamiseks vajalike meetmete võtmiseks.

| (3) | Komisjoni 26. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 436/2009 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses istandusregistriga, kohustuslike deklaratsioonide esitamise ja turu jälgimiseks vajaliku teabe kogumisega, toodete veo saatedokumentidega ning veinisektoris peetavate registritega) (6) III jaotises ja eriti artiklites 21–31 on kindlaks määratud veinitoodete veo tunnustatud saatedokumentide laad, nende dokumentide kasutamise eeskirjad riiklikul ja Euroopa Liidu tasandil ja toodete eksportimisel ning kaitstud päritolunimetusega (KPN) või kaitstud geograafilise tähisega (KGT) veinide päritolu tõendamise tingimused. Kõnealused sätted on praeguseks osaliselt vananenud või ei võeta neis arvesse kõiki Euroopa Liidu kõnealuse valdkonna õigusaktide muudatusi, mis on tehtud pärast määruse (EÜ) nr 436/2009 jõustumist. Kõnealune olukord tuleneb sellest, et pärast 1. jaanuari 2011 võeti kasutusele direktiivi 2008/118/EÜ artikli 21 lõikes 1 osutatud elektrooniline haldusdokument, mis on koostatud määruse (EÜ) nr 684/2009 sätete kohaselt selleks, et tulenevalt Euroopa Liidu tolliametite elektrooniliste menetluste ühtlustamisest muuta kaupade Euroopa Liidu territooriumilt väljumisel nende suhtes kohaldatavaid kontrollimeetmeid, ja selleks, et muuta eeskirju, mida kohaldatakse kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähisega toodetele ning viinamarjade koristamise aasta ja sordi tähistusega veinidele pärast veinisektori reformi rakendamist alates 1. jaanuarist 2009. Seetõttu tuleks asjaomaseid artikleid osutatud kuupäevast alates muuta ning tunnistada kehtetuks teatavad vananenud määratlused. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 26. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 436/2009 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses istandusregistriga, kohustuslike deklaratsioonide esitamise ja turu jälgimiseks vajaliku teabe kogumisega, toodete veo saatedokumentidega ning veinisektoris peetavate registritega) (6) III jaotises ja eriti artiklites 21–31 on kindlaks määratud veinitoodete veo tunnustatud saatedokumentide laad, nende dokumentide kasutamise eeskirjad riiklikul ja Euroopa Liidu tasandil ja toodete eksportimisel ning kaitstud päritolunimetusega (KPN) või kaitstud geograafilise tähisega (KGT) veinide päritolu tõendamise tingimused. Kõnealused sätted on praeguseks osaliselt vananenud või ei võeta neis arvesse kõiki Euroopa Liidu kõnealuse valdkonna õigusaktide muudatusi, mis on tehtud pärast määruse (EÜ) nr 436/2009 jõustumist. Kõnealune olukord tuleneb sellest, et pärast 1. jaanuari 2011 võeti kasutusele direktiivi 2008/118/EÜ artikli 21 lõikes 1 osutatud elektrooniline haldusdokument, mis on koostatud määruse (EÜ) nr 684/2009 sätete kohaselt selleks, et tulenevalt Euroopa Liidu tolliametite elektrooniliste menetluste ühtlustamisest muuta kaupade Euroopa Liidu territooriumilt väljumisel nende suhtes kohaldatavaid kontrollimeetmeid, ja selleks, et muuta eeskirju, mida kohaldatakse kaitstud päritolunimetuse ja kaitstud geograafilise tähisega toodetele ning viinamarjade koristamise aasta ja sordi tähistusega veinidele pärast veinisektori reformi rakendamist alates 1. jaanuarist 2009. Seetõttu tuleks asjaomaseid artikleid osutatud kuupäevast alates muuta ning tunnistada kehtetuks teatavad vananenud määratlused.

| (4) | Sellega seoses tehtavad muudatused peaksid võimaldama kasutada määruse (EÜ) nr 436/2009 tähenduses veinitoodete veo tunnustatud saatedokumente kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist tõendava dokumendina ning viinamarjade koristamise aasta ja sordi tähistuse sertifikaadina, seda ka juhul, kui kõnealused saatedokumendid on kaubasaatja koostatud. Seetõttu tuleks kehtestada tingimused, millal lugeda saatedokument ehtsaks. |
| --- | --- |

(4)

Sellega seoses tehtavad muudatused peaksid võimaldama kasutada määruse (EÜ) nr 436/2009 tähenduses veinitoodete veo tunnustatud saatedokumente kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist tõendava dokumendina ning viinamarjade koristamise aasta ja sordi tähistuse sertifikaadina, seda ka juhul, kui kõnealused saatedokumendid on kaubasaatja koostatud. Seetõttu tuleks kehtestada tingimused, millal lugeda saatedokument ehtsaks.

| (5) | Liidu tolliterritooriumilt väljumisel kaupade suhtes kohaldatavaid menetlusi on pärast määruse (EÜ) nr 436/2009 vastuvõtmist muudetud. Kõnealuseid menetlusi teostatakse uute tingimuste alusel, mis on sätestatud komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (7). Seetõttu tuleb uutest tingimustest lähtuvalt määrata kindlaks veinitoodete ekspordi ja liidu tolliterritooriumilt väljumise korral kohaldatavad menetluseeskirjad, täpsustades eelkõige kaubasaatja või tema voliniku kulul täidetavad kohustused. |
| --- | --- |

(5)

Liidu tolliterritooriumilt väljumisel kaupade suhtes kohaldatavaid menetlusi on pärast määruse (EÜ) nr 436/2009 vastuvõtmist muudetud. Kõnealuseid menetlusi teostatakse uute tingimuste alusel, mis on sätestatud komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruses (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (7). Seetõttu tuleb uutest tingimustest lähtuvalt määrata kindlaks veinitoodete ekspordi ja liidu tolliterritooriumilt väljumise korral kohaldatavad menetluseeskirjad, täpsustades eelkõige kaubasaatja või tema voliniku kulul täidetavad kohustused.

| (6) | Pakendamata veinitoodete veol tuleks liikmesriikide kasutusele võetud automaatset teabeedastust võimaldavaid infosüsteeme arvestades määruse (EÜ) nr 436/2009 artikliga 29 ettenähtud kohustusi lihtsustada. |
| --- | --- |

(6)

Pakendamata veinitoodete veol tuleks liikmesriikide kasutusele võetud automaatset teabeedastust võimaldavaid infosüsteeme arvestades määruse (EÜ) nr 436/2009 artikliga 29 ettenähtud kohustusi lihtsustada.

| (7) | Liidust pärinevate, algselt kolmandasse riiki eksporditud või direktiivi 2008/118/EÜ artikli 5 lõigetes 2 ja 3 osutatud territooriumile lähetatud veinitoodete veol liidu tolliterritooriumil ei ole nende toodete päritolu kontrollimist võimaldavad eeskirjad piisavalt üksikasjalikud. Päritolu kontrollimiseks tuleks sätestada, millist teavet peab saatedokument sisaldama. |
| --- | --- |

(7)

Liidust pärinevate, algselt kolmandasse riiki eksporditud või direktiivi 2008/118/EÜ artikli 5 lõigetes 2 ja 3 osutatud territooriumile lähetatud veinitoodete veol liidu tolliterritooriumil ei ole nende toodete päritolu kontrollimist võimaldavad eeskirjad piisavalt üksikasjalikud. Päritolu kontrollimiseks tuleks sätestada, millist teavet peab saatedokument sisaldama.

| (8) | Lisaks sellele tuleks selguse ja halduskulude piiramise huvides määrata kindlaks või täpsustada määruses (EÜ) nr 436/2009 sätestatud teatavate registrite pidajad ja lihtsustada menetlusi, mis on seotud saatedokumentidel olevate nõutavate kinnitustega ning ettevõtjate poolt liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate riikide pädevatele ametiasutustele esitatavate tõendite ja dokumentidega, sealhulgas kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist tõendavate dokumentidega ning viinamarjade koristamise aasta või veiniviinamarjasordi (-sortide) tähistusega turustatavate veinide ja muude veinitoodete sertifikaatidega, ning pidada parema läbipaistvuse ja jälgitavuse huvides silmas kõnealuste nimetuste kohta komisjoni 14. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 607/2009 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega) (8) artikli 18 alusel komisjoni loodud ja tema peetavas registris E-Bacchus tehtud kandeid. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks sellele tuleks selguse ja halduskulude piiramise huvides määrata kindlaks või täpsustada määruses (EÜ) nr 436/2009 sätestatud teatavate registrite pidajad ja lihtsustada menetlusi, mis on seotud saatedokumentidel olevate nõutavate kinnitustega ning ettevõtjate poolt liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate riikide pädevatele ametiasutustele esitatavate tõendite ja dokumentidega, sealhulgas kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist tõendavate dokumentidega ning viinamarjade koristamise aasta või veiniviinamarjasordi (-sortide) tähistusega turustatavate veinide ja muude veinitoodete sertifikaatidega, ning pidada parema läbipaistvuse ja jälgitavuse huvides silmas kõnealuste nimetuste kohta komisjoni 14. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 607/2009 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad nõukogu määrusele (EÜ) nr 479/2008 seoses teatavate veinitoodete kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste, traditsiooniliste nimetuste, märgistuse ja esitlusvälimusega) (8) artikli 18 alusel komisjoni loodud ja tema peetavas registris E-Bacchus tehtud kandeid.

| (9) | Halduskulude vähendamiseks tuleks tühistada määruse (EÜ) nr 436/2009 artiklis 41 sätestatud nõue, et sulfitite lisamine peab kajastuma registrites, sest sulfiteid lisatakse veini tootmise ja säilitamise eri etappidel ning lõplik sulfitisisaldus ei vasta näidatud lisatud sulfitite summale. |
| --- | --- |

(9)

Halduskulude vähendamiseks tuleks tühistada määruse (EÜ) nr 436/2009 artiklis 41 sätestatud nõue, et sulfitite lisamine peab kajastuma registrites, sest sulfiteid lisatakse veini tootmise ja säilitamise eri etappidel ning lõplik sulfitisisaldus ei vasta näidatud lisatud sulfitite summale.

| (10) | Haldustõhususe huvides ja võttes arvesse komisjoni poolt tööle rakendatud infosüsteemide kasutamisel saadud kogemust, tuleb samuti lihtsustada ja täiustada määruses (EÜ) nr 436/2009 osutatud teatava teabe haldamist ja kättesaadavaks tegemist komisjoni poolt. |
| --- | --- |

(10)

Haldustõhususe huvides ja võttes arvesse komisjoni poolt tööle rakendatud infosüsteemide kasutamisel saadud kogemust, tuleb samuti lihtsustada ja täiustada määruses (EÜ) nr 436/2009 osutatud teatava teabe haldamist ja kättesaadavaks tegemist komisjoni poolt.

| (11) | Seetõttu tuleb määrust (EÜ) nr 436/2009 muuta ja näha ette teatavate sätete diferentseeritud kohaldamine, võttes arvesse tähtaegu, mida liikmesriigid vajavad käesoleva määruse sätetele vastavate saatedokumentide ja tõendavate dokumentide kasutamiseks vajalike meetmete rakendamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Seetõttu tuleb määrust (EÜ) nr 436/2009 muuta ja näha ette teatavate sätete diferentseeritud kohaldamine, võttes arvesse tähtaegu, mida liikmesriigid vajavad käesoleva määruse sätetele vastavate saatedokumentide ja tõendavate dokumentide kasutamiseks vajalike meetmete rakendamiseks.

| (12) | Käesolevas määruses ettenähtud meetmed vastavad põllumajandusturgude korralduskomitee arvamusele, |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses ettenähtud meetmed vastavad põllumajandusturgude korralduskomitee arvamusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 555/2008 muutmine

Määruse (EÜ) nr 555/2008 V peatüki V jaotisesse lisatakse järgmine artikkel 95a.

„Artikkel 95a

Kontrollimeetmete koordineerimine ja juurdepääs teabele

Komisjoni määruse (EÜ) nr 436/2009 (9) artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud saatedokumentide alusel toimuva transpordi kontrollimiseks võtavad liikmesriigid hiljemalt 1. märtsil 2014 vajalikud meetmed selleks, et tagada käesoleva määruse artikli 82 lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud pädevatele asutustele juurdepääs nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ (10) artikli 21 kohases arvutipõhises süsteemis (EMCS, aktsiisikaupade liikumise ja kontrolli süsteem) olevale ja veinisektori aktsiisikauba liikumist hõlmavale teabele, kui aktsiisikaup liigub kõnealuse direktiivi IV peatükis sätestatud korra kohaselt.

Määruse (EÜ) nr 436/2009 artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktides ii ja iii osutatud saatedokumentide alusel toimuva transpordi kontrollimiseks võtavad liikmesriigid hiljemalt 1. märtsil 2014 vajalikud meetmed selleks, et tagada käesoleva määruse artikli 82 lõike 1 kohaselt määratud pädevatele asutustele juurdepääs infosüsteemis olevale ja veinisektori aktsiisikauba liikumist hõlmavale teabele, kui tegemist on muu kui käesoleva artikli esimeses lõigus olevate veinitoodetega.

Esimese ja teise lõigu kohaselt saadud teavet tohib käesoleva määruse raames kasutada üksnes veinisektorit reguleerivate õigusaktidega ette nähtud erikontrollide puhul.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 436/2009 muutmine

Määrust (EÜ) nr 436/2009 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 21
  Sisu ja reguleerimisala
  1.   Käesolevas jaotises sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 185c kohaldamiseks nimetatud määruse I lisa XII osas osutatud veinitoodete suhtes (edaspidi „veinitooted”).
  2.   Käesolevas jaotises sätestatakse nõuded






  a) | veinitoodete veo saatedokumentide (edaspidi „saatedokumendid”) koostamise ja kasutamise kohta; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesolevas jaotises sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 185c kohaldamiseks nimetatud määruse I lisa XII osas osutatud veinitoodete suhtes (edaspidi „veinitooted”).

2.   Käesolevas jaotises sätestatakse nõuded

a)

veinitoodete veo saatedokumentide (edaspidi „saatedokumendid”) koostamise ja kasutamise kohta;

| b) | kaitstud päritolunimetuse (KPN) või kaitstud geograafilise tähisega (KGT) veinide ja osaliselt kääritatud viinamarjavirde päritolu tõendava dokumendi koostamise ning viinamarjade koristamise aasta või veiniviinamarjasordi (-sortide) tähistusega turustatavate ilma kaitstud päritolunimetuse (KPN) või kaitstud geograafilise tähiseta (KGT) veinide ja muude veinitoodete sertifitseerimise kohta; |
| --- | --- |

b)

kaitstud päritolunimetuse (KPN) või kaitstud geograafilise tähisega (KGT) veinide ja osaliselt kääritatud viinamarjavirde päritolu tõendava dokumendi koostamise ning viinamarjade koristamise aasta või veiniviinamarjasordi (-sortide) tähistusega turustatavate ilma kaitstud päritolunimetuse (KPN) või kaitstud geograafilise tähiseta (KGT) veinide ja muude veinitoodete sertifitseerimise kohta;

| c) | registrite pidamise kohta oma kutsetegevuse raames veinitooteid valdavate isikute poolt.” |
| --- | --- |

c)

registrite pidamise kohta oma kutsetegevuse raames veinitooteid valdavate isikute poolt.”

| 2) | Artikli 22 punktid d, e ja f jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikli 22 punktid d, e ja f jäetakse välja.

| 3) | Artiklid 23 ja 24 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 23
  Üldeeskirjad
  Kõik füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik isikute rühmad, kelle elukoht või registrijärgne asukoht asub Euroopa Liidu tolliterritooriumil ja kes veavad veinitooteid või korraldavad nende vedu, peavad tagama, et vedu toimuks saatedokumendi alusel.
  Üks saatedokument kehtib ainult ühe veo kohta.
  Saatedokumenti peab olema võimalik nõudmise korral ametiasutustele ja pädevatele asutustele esitada kogu veo kestel.
  Artikkel 24
  Tunnustatud saatedokumendid
  1.   Tunnustatud saatedokumendiks võib käesoleva artikli ja VI lisaga ettenähtud tingimustel olla






  a) | ühe liikmesriigi siseselt või liikmesriikide vahel veetavate veinitoodete puhul, ilma et see piiraks punkti b kohaldamist






  i) | üks dokumentidest, millele on osutatud nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ (11) artikli 21 lõikes 6 või artikli 26 lõike 1 punktis a, ja mis hõlmab liidu territooriumil peatatud aktsiisimaksuga veetavat aktsiisikaupa; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklid 23 ja 24 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 23

Üldeeskirjad

Kõik füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik isikute rühmad, kelle elukoht või registrijärgne asukoht asub Euroopa Liidu tolliterritooriumil ja kes veavad veinitooteid või korraldavad nende vedu, peavad tagama, et vedu toimuks saatedokumendi alusel.

Üks saatedokument kehtib ainult ühe veo kohta.

Saatedokumenti peab olema võimalik nõudmise korral ametiasutustele ja pädevatele asutustele esitada kogu veo kestel.

Artikkel 24

Tunnustatud saatedokumendid

1.   Tunnustatud saatedokumendiks võib käesoleva artikli ja VI lisaga ettenähtud tingimustel olla

a)

ühe liikmesriigi siseselt või liikmesriikide vahel veetavate veinitoodete puhul, ilma et see piiraks punkti b kohaldamist

i)

üks dokumentidest, millele on osutatud nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ (11) artikli 21 lõikes 6 või artikli 26 lõike 1 punktis a, ja mis hõlmab liidu territooriumil peatatud aktsiisimaksuga veetavat aktsiisikaupa;

11

| ii) | direktiivi 2008/118/EÜ artikli 34 lõikes 1 osutatud lihtsustatud saatedokument, mis on koostatud ja mida kasutatakse vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 3649/92 (12) ning mis hõlmab liidu territooriumil veetavat aktsiisikaupa, mis on ringlusse lubatud selles liikmesriigis, kust vedu algas; |
| --- | --- |

ii)

direktiivi 2008/118/EÜ artikli 34 lõikes 1 osutatud lihtsustatud saatedokument, mis on koostatud ja mida kasutatakse vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 3649/92 (12) ning mis hõlmab liidu territooriumil veetavat aktsiisikaupa, mis on ringlusse lubatud selles liikmesriigis, kust vedu algas;

12

| iii) | üks järgmistest dokumentidest, mis on koostatud lähetava liikmesriigi kehtestatud tingimustel ja mis hõlmab aktsiisivaba kaupa ning direktiivi 2008/118/EÜ artikli 40 tähenduses väikeste veinitoojate turustatavat aktsiisikaupa:






  — | juhul kui liikmesriik kasutab infosüsteemi, vastavalt koostatud elektroonilise dokumendi väljatrükk või mis tahes muu selgelt identifitseeritav äridokument, millel on asjaomase süsteemi antud kindel haldusviitekood ehk MVV-kood (Mouvement VitiVinicole), |
| --- | --- | --- |

iii)

üks järgmistest dokumentidest, mis on koostatud lähetava liikmesriigi kehtestatud tingimustel ja mis hõlmab aktsiisivaba kaupa ning direktiivi 2008/118/EÜ artikli 40 tähenduses väikeste veinitoojate turustatavat aktsiisikaupa:

—

juhul kui liikmesriik kasutab infosüsteemi, vastavalt koostatud elektroonilise dokumendi väljatrükk või mis tahes muu selgelt identifitseeritav äridokument, millel on asjaomase süsteemi antud kindel haldusviitekood ehk MVV-kood (Mouvement VitiVinicole),

Mouvement VitiVinicole

| — | juhul kui liikmesriik ei kasuta infosüsteemi, haldusdokument või äridokument, millel on pädeva asutuse või kaubasaatja kinnitatud MVV-kood (Mouvement VitiVinicole); |
| --- | --- |

—

juhul kui liikmesriik ei kasuta infosüsteemi, haldusdokument või äridokument, millel on pädeva asutuse või kaubasaatja kinnitatud MVV-kood (Mouvement VitiVinicole);

Mouvement VitiVinicole

| b) | kolmandasse riiki või direktiivi 2008/118/EÜ artikli 5 lõigetes 2 ja 3 määratletud territooriumile lähetatud toodete puhul üks käesoleva lõike punkti a alapunktides i või iii osutatud dokumentidest. |
| --- | --- |

b)

kolmandasse riiki või direktiivi 2008/118/EÜ artikli 5 lõigetes 2 ja 3 määratletud territooriumile lähetatud toodete puhul üks käesoleva lõike punkti a alapunktides i või iii osutatud dokumentidest.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud saatedokumendid peavad sisaldama VI lisa C osas osutatud teavet või võimaldama pädevate ametiasutuste juurdepääsu kõnealusele teabele.

Kui need dokumendid on direktiivi 2008/118/EÜ artikli 21 lõikes 2 osutatud arvutipõhises süsteemis või liikmesriigi infosüsteemis haldusdokumendile antud viitekoodiga, peab käesoleva määruse VI lisa C osas osutatud teave sisalduma ka kasutatud süsteemides.

3.   Lõike 1 punktis b osutatud saatedokumendid peavad sisaldama VI lisa C osas osutatud teavet.

4.   Lõike 1 punkti a alapunktis iii osutatud saatedokumentide päises on liidu logo, sõnad „Euroopa Liit”, lähetava liikmesriigi nimi ja lähetava liikmesriigi kindlakstegemist võimaldav tähis või logo.

Lõike 1 punkti a alapunktides i ja ii osutatud saatedokumentidel võib olla käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud elemente.

5.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid tunnustada muid saatedokumente, sh lihtsustatud arvutipõhise menetluse tulemusel saadud dokumente, veinitoodete sellise liikumise jaoks, mis toimub üksnes asjaomase liikmesriigi territooriumil.

| 4) | Artikkel 26 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 26
  Saatedokumendi ehtsus
  Saatedokument loetakse ehtsaks järgmistel tingimustel:






  a) | kui kasutatakse ühte direktiivi 2008/118/EÜ artikli 21 lõikes 6 ja käesoleva määruse artikli 24 lõike 1 punkti a alapunkti iii esimeses taandes osutatud dokumenti ja kui vastav elektrooniline haldusdokument on koostatud vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikkel 26 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 26

Saatedokumendi ehtsus

Saatedokument loetakse ehtsaks järgmistel tingimustel:

a)

kui kasutatakse ühte direktiivi 2008/118/EÜ artikli 21 lõikes 6 ja käesoleva määruse artikli 24 lõike 1 punkti a alapunkti iii esimeses taandes osutatud dokumenti ja kui vastav elektrooniline haldusdokument on koostatud vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele;

| b) | kui kasutakse direktiivi 2008/118/EÜ artikli 26 lõike 1 punktis a osutatud dokumenti ja kui lähetaja vastab kõnealuse lõike 1 sätetele; |
| --- | --- |

b)

kui kasutakse direktiivi 2008/118/EÜ artikli 26 lõike 1 punktis a osutatud dokumenti ja kui lähetaja vastab kõnealuse lõike 1 sätetele;

| c) | kui kasutakse dokumenti, mis on välja antud kas infosüsteemis, mida lähetav liikmesriik kasutab käesoleva määruse artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud dokumendi koostamiseks või artikli 24 lõike 5 tähenduses lihtsustatud menetlusena ettenähtud arvutipõhise menetluse teel, ja kui vastav elektrooniline haldusdokument on koostatud vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele; |
| --- | --- |

c)

kui kasutakse dokumenti, mis on välja antud kas infosüsteemis, mida lähetav liikmesriik kasutab käesoleva määruse artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud dokumendi koostamiseks või artikli 24 lõike 5 tähenduses lihtsustatud menetlusena ettenähtud arvutipõhise menetluse teel, ja kui vastav elektrooniline haldusdokument on koostatud vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele;

| d) | kui muudel juhtudel on saatedokumendi originaali ja ühe koopia õigsust kinnitatud enne transporti






  i) | kuupäeva ja pädeva ametiasutuse vastutava isiku allkirja ning pädeva asutuse templiga või |
| --- | --- | --- |

d)

kui muudel juhtudel on saatedokumendi originaali ja ühe koopia õigsust kinnitatud enne transporti

i)

kuupäeva ja pädeva ametiasutuse vastutava isiku allkirja ning pädeva asutuse templiga või

| ii) | kuupäeva, lähetaja allkirja ning olenevalt olukorrast lähetaja pandud






  — | VIII lisas olevale näidisele vastava eritempliga, |
| --- | --- | --- |

ii)

kuupäeva, lähetaja allkirja ning olenevalt olukorrast lähetaja pandud

—

VIII lisas olevale näidisele vastava eritempliga,

| — | pädevate asutuste ettenähtud margiga või |
| --- | --- |

—

pädevate asutuste ettenähtud margiga või

| — | pädevate ametiasutuste heakskiidetud tembeldamismasina templijäljendiga. |
| --- | --- |

—

pädevate ametiasutuste heakskiidetud tembeldamismasina templijäljendiga.

Esimese lõigu punkti d alapunktis ii osutatud eritempli või margi võib eelnevalt vormile trükkida, kui trükkimine on usaldatud volitatud trükikojale.”

| 5) | Artiklit 27 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 27 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 jäetakse välja;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui veinitooteid veetakse artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud ühe dokumendi alusel, loetakse liidu tolliterritooriumilt väljumise tõendiks direktiivi 2008/118/EÜ artiklis 25 osutatud ekspordikinnitust, mille koostab eksporditolliasutus vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (13) artiklis 796e osutatud tõenditele.
  Kui veinitooteid veetakse artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktis iii osutatud ühe dokumendi alusel, koostatakse liidu tolliterritooriumilt väljumise tõend vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 796e. Sel juhul märgib kaubasaatja või tema volitatud isik saatedokumendile määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklis 796a osutatud ekspordisaatedokumendi viitenumbri, edaspidi „EAD”, mille on üht käesoleva määruse IX lisas osutatud kannet kasutades väljastanud eksporditolliasutus. |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui veinitooteid veetakse artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud ühe dokumendi alusel, loetakse liidu tolliterritooriumilt väljumise tõendiks direktiivi 2008/118/EÜ artiklis 25 osutatud ekspordikinnitust, mille koostab eksporditolliasutus vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (13) artiklis 796e osutatud tõenditele.

13

Kui veinitooteid veetakse artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktis iii osutatud ühe dokumendi alusel, koostatakse liidu tolliterritooriumilt väljumise tõend vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklile 796e. Sel juhul märgib kaubasaatja või tema volitatud isik saatedokumendile määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklis 796a osutatud ekspordisaatedokumendi viitenumbri, edaspidi „EAD”, mille on üht käesoleva määruse IX lisas osutatud kannet kasutades väljastanud eksporditolliasutus.

| c) | lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

lõige 4 jäetakse välja.

| 6) | Artikkel 28 jäetakse välja. |
| --- | --- |

6)

Artikkel 28 jäetakse välja.

| 7) | Artiklid 29, 30 ja 31 asendatakse järgmistega:
  „Artikkel 29
  Pakendamata veinitoodete vedu
  Pakendamata veinitoodete veo puhul ja juhul kui artikli 24 lõike 2 teises lõigus osutatud arvutipõhist süsteemi või infosüsteemi ei kasutata või kõnealune süsteem ei võimalda mahalaadimiskoha pädevat ametiasutust teavitada, saadab kaubasaatja hiljemalt kauba väljaminekul saatedokumendi ühe koopia pealelaadimiskoha piirkondlikule pädevale ametiasutusele, kes teavitab sellest mahalaadimiskoha piirkondlikku pädevat ametiasutust.
  Esimest lõiku kohaldatakse järgmiste veinitoodete puhul:






  a) | liidu päritoluga ja üle 60-liitrise kogusena veetavad tooted:






  i) | vein, mis on ette nähtud KPNiga või KGTga veini, sordiveini või aastakäiguga veini tootmiseks või sellisel kujul turustatava veinina pakendamiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Artiklid 29, 30 ja 31 asendatakse järgmistega:

„Artikkel 29

Pakendamata veinitoodete vedu

Pakendamata veinitoodete veo puhul ja juhul kui artikli 24 lõike 2 teises lõigus osutatud arvutipõhist süsteemi või infosüsteemi ei kasutata või kõnealune süsteem ei võimalda mahalaadimiskoha pädevat ametiasutust teavitada, saadab kaubasaatja hiljemalt kauba väljaminekul saatedokumendi ühe koopia pealelaadimiskoha piirkondlikule pädevale ametiasutusele, kes teavitab sellest mahalaadimiskoha piirkondlikku pädevat ametiasutust.

Esimest lõiku kohaldatakse järgmiste veinitoodete puhul:

a)

liidu päritoluga ja üle 60-liitrise kogusena veetavad tooted:

i)

vein, mis on ette nähtud KPNiga või KGTga veini, sordiveini või aastakäiguga veini tootmiseks või sellisel kujul turustatava veinina pakendamiseks;

| ii) | osaliselt kääritatud viinamarjavirre; |
| --- | --- |

ii)

osaliselt kääritatud viinamarjavirre;

| iii) | puhastatud ja puhastamata kontsentreeritud viinamarjavirre; |
| --- | --- |

iii)

puhastatud ja puhastamata kontsentreeritud viinamarjavirre;

| iv) | värske viinamarjavirre, mille käärimine on peatatud alkoholi lisamise teel; |
| --- | --- |

iv)

värske viinamarjavirre, mille käärimine on peatatud alkoholi lisamise teel;

| v) | viinamarjamahl; |
| --- | --- |

v)

viinamarjamahl;

| vi) | kontsentreeritud viinamarjamahl; |
| --- | --- |

vi)

kontsentreeritud viinamarjamahl;

| b) | muu kui liidu päritoluga ja üle 60-liitrise kogusena veetavad tooted:






  i) | värsked viinamarjad, välja arvatud lauaviinamarjad; |
| --- | --- | --- |

b)

muu kui liidu päritoluga ja üle 60-liitrise kogusena veetavad tooted:

i)

värsked viinamarjad, välja arvatud lauaviinamarjad;

| ii) | viinamarjavirre; |
| --- | --- |

ii)

viinamarjavirre;

| iii) | kontsentreeritud viinamarjavirre; |
| --- | --- |

iii)

kontsentreeritud viinamarjavirre;

| iv) | osaliselt kääritatud viinamarjavirre; |
| --- | --- |

iv)

osaliselt kääritatud viinamarjavirre;

| v) | puhastatud ja puhastamata kontsentreeritud viinamarjavirre; |
| --- | --- |

v)

puhastatud ja puhastamata kontsentreeritud viinamarjavirre;

| vi) | värske viinamarjavirre, mille käärimine on peatatud alkoholi lisamise teel; |
| --- | --- |

vi)

värske viinamarjavirre, mille käärimine on peatatud alkoholi lisamise teel;

| vii) | viinamarjamahl; |
| --- | --- |

vii)

viinamarjamahl;

| viii) | kontsentreeritud viinamarjamahl; |
| --- | --- |

viii)

kontsentreeritud viinamarjamahl;

| ix) | liköörvein nende toodete valmistamiseks, mis ei kuulu CN-koodi 2204 alla; |
| --- | --- |

ix)

liköörvein nende toodete valmistamiseks, mis ei kuulu CN-koodi 2204 alla;

| c) | tooted sõltumata nende päritolust ja veetavast kogusest, ilma et see piiraks artiklis 25 osutatud erandite kohaldamist:






  i) | veinisete; |
| --- | --- | --- |

c)

tooted sõltumata nende päritolust ja veetavast kogusest, ilma et see piiraks artiklis 25 osutatud erandite kohaldamist:

i)

veinisete;

| ii) | destilleerimiseks või muuks tööstuslikuks töötlemiseks ette nähtud viinamarjade pressimisjäägid; |
| --- | --- |

ii)

destilleerimiseks või muuks tööstuslikuks töötlemiseks ette nähtud viinamarjade pressimisjäägid;

| iii) | viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud vein (piquette); |
| --- | --- |

iii)

viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud vein (piquette);

piquette

| iv) | destilleerimiseks kangendatud vein; |
| --- | --- |

iv)

destilleerimiseks kangendatud vein;

| v) | vein, mis on valmistatud viinamarjasortidest, mis liikmesriikide poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 120a koostatud liigituses ei ole loetletud veiniviinamarjasortidena selle haldusüksuse jaoks, kust nad on koristatud; |
| --- | --- |

v)

vein, mis on valmistatud viinamarjasortidest, mis liikmesriikide poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklile 120a koostatud liigituses ei ole loetletud veiniviinamarjasortidena selle haldusüksuse jaoks, kust nad on koristatud;

| vi) | tooted, mida ei tohi pakkuda või tarnida otseseks inimtarbimiseks. |
| --- | --- |

vi)

tooted, mida ei tohi pakkuda või tarnida otseseks inimtarbimiseks.

Erandina esimesest lõigust võib liikmesriik kehtestada eri tähtajad nende veinitoodete veole, mida veetakse üksnes vastava riigi territooriumil.

Artikkel 30

Vabasse ringlusse lubatud kolmanda riigi toodete vedu

1.   Vabasse ringlusse lubatud kolmanda riigi toodete veo puhul liidu tolliterritooriumil märgitakse saatedokumendile järgmine teave või võimaldatakse pädevate ametiasutuste juurdepääs kõnealusele teabele:

| a) | määruse (EÜ) nr 555/2008 artikli 43 kohaselt koostatud dokumendi VI 1 number või andmed selle dokumendiga võrdsustatud veost saatva dokumendi kohta, mis on kauba päritoluriigi pädeva asutuse poolt käesoleva määruse artikli 45 kohaselt kinnitatud ning Euroopa Liidu ja kauba päritoluriigi poolt kahepoolsete suhete raames tunnustatud; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 555/2008 artikli 43 kohaselt koostatud dokumendi VI 1 number või andmed selle dokumendiga võrdsustatud veost saatva dokumendi kohta, mis on kauba päritoluriigi pädeva asutuse poolt käesoleva määruse artikli 45 kohaselt kinnitatud ning Euroopa Liidu ja kauba päritoluriigi poolt kahepoolsete suhete raames tunnustatud;

| b) | dokumendi koostanud või tootjal dokumendi koostada lubanud kolmanda riigi asutuse nimi ja aadress; |
| --- | --- |

b)

dokumendi koostanud või tootjal dokumendi koostada lubanud kolmanda riigi asutuse nimi ja aadress;

| c) | dokumendi koostamise kuupäev. |
| --- | --- |

c)

dokumendi koostamise kuupäev.

2.   Liidust pärinevate, algselt kolmandasse riiki eksporditud või direktiivi 2008/118/EÜ artikli 5 lõigetes 2 ja 3 osutatud territooriumile lähetatud veinitoodete veol liidu tolliterritooriumil sisaldab saatedokument järgmist teavet või võimaldatakse pädevate ametiasutuste juurdepääs kõnealusele teabele:

| a) | viide käesoleva määruse artikli 24 lõike 1 punktis b osutatud saatedokumendile, mis on koostatud esialgse lähetamise puhul, või |
| --- | --- |

a)

viide käesoleva määruse artikli 24 lõike 1 punktis b osutatud saatedokumendile, mis on koostatud esialgse lähetamise puhul, või

| b) | viide muudele importija koostatud toote päritolu tõendavatele dokumentidele, mida pädev asutus on pidanud kauba liidus vabasse ringlusse lubamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

b)

viide muudele importija koostatud toote päritolu tõendavatele dokumentidele, mida pädev asutus on pidanud kauba liidus vabasse ringlusse lubamiseks piisavaks.

3.   Kui kasutatakse direktiivi 2008/118/EÜ artikli 21 lõikes 2 osutatud arvutipõhist süsteemi või liikmesriigi infosüsteemi, peab käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud teave sisalduma ka kasutatud süsteemides.

Artikkel 31

Kaitstud päritolunimetust ja kaitstud geograafilist tähist tõendav dokument ning viinamarjade koristamise aasta või veiniviinamarjasordi (-sortide) tähise sertifikaat

1.   Saatedokument toimib kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist tõendava dokumendina või viinamarjade koristamise aasta või veiniviinamarjasordi (-sortide) tähise sertifikaadina lõigetega 2–6 ettenähtud tingimustel.

2.   Kui tegemist on ühe liikmesriigi siseselt või liikmesriikide vahel lähetatud veinitoodetega, peab saatedokument sisaldama IXa lisa A osas osutatud teavet või võimaldama pädevate ametiasutuste juurdepääsu kõnealusele teabele. Selleks tuleb kasutada ühte IXa lisa B osas osutatud kannet.

Kui kasutatakse direktiivi 2008/118/EÜ artikli 21 lõikes 2 osutatud arvutipõhist süsteemi või liikmesriigi infosüsteemi, peab käesoleva artikli esimeses lõikes osutatud teave sisalduma ka kasutatud süsteemides.

3.   Kui tegemist on kolmandasse riiki eksporditavate veinitoodetega, peab saatedokument sisaldama IXa lisa A osas osutatud teavet või võimaldama pädevate ametiasutuste juurdepääsu kõnealusele teabele. Selleks tuleb kasutada ühte IXa lisa B osas osutatud kannet. Kõnealust dokumenti peab saama esitada tõendava dokumendina või sertifikaadina liikmesriikide või kaubasaaja asukohaks oleva kolmanda riigi ametiasutustele ja pädevatele asutustele.

4.   Kolmandast riigist imporditud veinitoodete puhul tuleb saatedokumendis viidata päritoluriigis koostatud tõendavale dokumendile või sertifikaadile. Kõnealust tõendavat dokumenti või sertifikaati peab nõudmise korral olema võimalik esitada kogu veo jooksul liikmesriikide ametiasutustele ja pädevatele asutustele.

5.   Kui liikmesriigid on nende oma territooriumil toodetud veinitoodete puhul kehtestanud selleks volitatud kontrolliorganile kohustuse koostada kaitstud päritolunimetust ja kaitstud geograafilist tähist tõendav dokument, peab saatedokument sisaldama viidet kõnealusele tõendavale dokumendile ning kontrolliasutuse nime ja vajaduse korral e-posti aadressi. Kõnealune teave järgneb lõigete 2 ja 3 kohaselt kasutatud kandele.

6.   Kaubasaatja kinnitab lõigetega 2–5 ettenähtud andmete õigsust oma registrite abil või kõnealuste toodete eelmiste vedude saatedokumentidel oleva tõendatud teabe alusel.”

| 8) | Artikli 39 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | veiniviinamarjadest valmistatud ilma kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähiseta veini ning selliseks veiniks töödeldavate või sellise veinina pakendatavate saaduste kohta, lisades määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 120a kohase viite veiniviinamarjasortide liigitusele,”; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Artikli 39 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

veiniviinamarjadest valmistatud ilma kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähiseta veini ning selliseks veiniks töödeldavate või sellise veinina pakendatavate saaduste kohta, lisades määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 120a kohase viite veiniviinamarjasortide liigitusele,”;

| b) | lisatakse järgmine punkt e:






  „e) | ilma kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähiseta veini ning selliseks veiniks töödeldavate või sellise veinina pakendatavate saaduste kohta, märkides ära viinamarjade koristamise aasta.” |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt e:

„e)

ilma kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähiseta veini ning selliseks veiniks töödeldavate või sellise veinina pakendatavate saaduste kohta, märkides ära viinamarjade koristamise aasta.”

| 9) | Artikli 41 lõike 1 punkt u jäetakse välja. |
| --- | --- |

9)

Artikli 41 lõike 1 punkt u jäetakse välja.

| 10) | Artiklisse 49 lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Liikmesriigid edastavad komisjonile enne 1. jaanuari 2013 nende poolt kohaldatavad nõuded artikli 24 lõike 1 punktis b osutatud saatedokumendi koostamiseks.” |
| --- | --- |

10)

Artiklisse 49 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Liikmesriigid edastavad komisjonile enne 1. jaanuari 2013 nende poolt kohaldatavad nõuded artikli 24 lõike 1 punktis b osutatud saatedokumendi koostamiseks.”

| 11) | Artiklisse 50 lisatakse järgmine lõige 5:
  „5.   Käesolevas määruses osutatud ametisasutuste, asutuste ja isikute ning vajaduse korral avalikkuse teavitamine ning neile teabe kättesaadavaks tegemine komisjoni poolt toimub komisjoni rakendatavate infosüsteemide vahendusel.
  Infosüsteemidele juurdepääsu praktiline teave on esitatud IXb lisas.” |
| --- | --- |

11)

Artiklisse 50 lisatakse järgmine lõige 5:

„5.   Käesolevas määruses osutatud ametisasutuste, asutuste ja isikute ning vajaduse korral avalikkuse teavitamine ning neile teabe kättesaadavaks tegemine komisjoni poolt toimub komisjoni rakendatavate infosüsteemide vahendusel.

Infosüsteemidele juurdepääsu praktiline teave on esitatud IXb lisas.”

| 12) | VI lisa on muudetud vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

12)

VI lisa on muudetud vastavalt käesoleva määruse I lisale.

| 13) | VII lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

13)

VII lisa jäetakse välja.

| 14) | VIII ja IX lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga. |
| --- | --- |

14)

VIII ja IX lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

| 15) | Lisatakse IXa ja IXb lisa, mille tekst on käesoleva määruse III lisas. |
| --- | --- |

15)

Lisatakse IXa ja IXb lisa, mille tekst on käesoleva määruse III lisas.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Määruse (EÜ) nr 436/2009 artikli 24 lõike 1 punkti b ja artiklit 31, mida muudetakse käesoleva määruse artikliga 2, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

Liikmesriikide kehtestatud nõuete kohaselt enne käesoleva määruse jõustumist koostatud saatedokumente võib kasutada kuni 1. augustini 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. aprill 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 170, 30.6.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 9, 14.1.2009, lk 12.

3

(4)  ELT L 197, 29.7.2009, lk 24.

4

(5)  ELT L 162, 1.7.2003, lk 5.

5

(6)  ELT L 128, 27.5.2009, lk 15.

6

(7)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

7

(8)  ELT L 193, 24.7.2009, lk 60.

8

(9)  ELT L 128, 27.5.2009, lk 15.

9

(10)  ELT L 9, 14.1.2009, lk 12.”

10

(11)  ELT L 9, 14.1.2009, lk 12.

11

(12)  EÜT L 369, 18.12.1992, lk 17.”

12

(13)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.”;

13

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 436/2009 VI lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Saatedokumendi koostamise juhised”; |
| --- | --- |

1)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Saatedokumendi koostamise juhised”;

| 2) | A osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Saatedokument ei tohi sisaldada kustutatud või ülekirjutatud sõnu.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

A osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Saatedokument ei tohi sisaldada kustutatud või ülekirjutatud sõnu.”;

| b) | punktid 4 ja 5 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

punktid 4 ja 5 jäetakse välja.

| 3) | C osa asendatakse järgmisega:
  „C.   Artikli 24 lõigete 2 ja 3 kohaselt nõutav teave
  Nõutav teave on esitatud alljärgneva tabeli 1. veerus olevate andmeühikutena.
  Artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktides i ja iii osutatud saatedokumentide koostamiseks saab kõnealuseid andmeühikuid teha kindlaks määruse (EÜ) nr 684/2009 I lisa tabelite veergudes A ja B olevate numbrite ja tähtede abil (alljärgneva tabeli 2. veerg).
  Artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud saatedokumentide koostamiseks saab kõnealuseid andmeühikuid teha kindlaks määruses (EMÜ) nr 3649/92 olevate numbrite ja tähtede abil (alljärgneva tabeli 3. veerg).
  Andmeühikute esitamise korra ja üksikasjad määrab kindlaks liikmesriik, võttes aluseks käesoleva lisa B osas kehtestatud eeskirjad.







  1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Viitenumber: igal kaubasaadetisel peab olema viitenumber, mille abil saab seda kaubasaatja arvepidamises üles leida. Viitenumbriks võib vastavalt vajadusele olla unikaalne haldusviitenumber, MVV-kood või saatedokumendile antud lihtsustatud saatedokumendi number selle halduslikul või kaubanduslikul kujul. | nr 1d | nr 2 |
| Kaubasaatja: nimi ja täielik aadress, sealhulgas sihtnumber (
  olemasolu korral aktsiisinumber (SEED)
   (1)) | nr 2 | nr 1 |
| Lähetuskoht: tegelik lähetuskoht, kui kaupa ei lähetata kaubasaatja aadressilt | nr 3 | nr 1 |
| Kaubasaaja: nimi ja täielik aadress, sealhulgas sihtnumber (
  olemasolu korral aktsiisinumber (SEED
  )) | nr 5 | nr 4 |
| Tarnekoht: tarnekoht, kui kaupu ei toimetata kaubasaaja aadressina märgitud kohta. | nr 7 | nr 7 |
| Lähtekoha pädev asutus: lähtekohas äridokumendi koostamise kontrollimise eest vastutava asutuse nimi ja aadress. See märge on kohustuslik üksnes kauba saatmisel teise liikmesriiki ja ekspordil. | nr 10 | lahter A |
| Vedaja: esimese veo eest vastutava isiku nimi ja aadress (kui see erineb kaubasaatjast) | nr 15 | nr 5 |
| Veoga seotud muu teave:






  a) | transpordivahendi liik (veoauto, kaubik, paakauto, sõiduauto, raudteevagun, tsisternvagun, lennuk) |

3)

C osa asendatakse järgmisega:

„C.   Artikli 24 lõigete 2 ja 3 kohaselt nõutav teave

Nõutav teave on esitatud alljärgneva tabeli 1. veerus olevate andmeühikutena.

Artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktides i ja iii osutatud saatedokumentide koostamiseks saab kõnealuseid andmeühikuid teha kindlaks määruse (EÜ) nr 684/2009 I lisa tabelite veergudes A ja B olevate numbrite ja tähtede abil (alljärgneva tabeli 2. veerg).

Artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud saatedokumentide koostamiseks saab kõnealuseid andmeühikuid teha kindlaks määruses (EMÜ) nr 3649/92 olevate numbrite ja tähtede abil (alljärgneva tabeli 3. veerg).

Andmeühikute esitamise korra ja üksikasjad määrab kindlaks liikmesriik, võttes aluseks käesoleva lisa B osas kehtestatud eeskirjad.

1

2

3

Viitenumber: igal kaubasaadetisel peab olema viitenumber, mille abil saab seda kaubasaatja arvepidamises üles leida. Viitenumbriks võib vastavalt vajadusele olla unikaalne haldusviitenumber, MVV-kood või saatedokumendile antud lihtsustatud saatedokumendi number selle halduslikul või kaubanduslikul kujul.

nr 1d

nr 2

Kaubasaatja: nimi ja täielik aadress, sealhulgas sihtnumber (
  olemasolu korral aktsiisinumber (SEED)
   (1))

nr 2

nr 1

Lähetuskoht: tegelik lähetuskoht, kui kaupa ei lähetata kaubasaatja aadressilt

nr 3

nr 1

Kaubasaaja: nimi ja täielik aadress, sealhulgas sihtnumber (
  olemasolu korral aktsiisinumber (SEED
  ))

nr 5

nr 4

Tarnekoht: tarnekoht, kui kaupu ei toimetata kaubasaaja aadressina märgitud kohta.

nr 7

nr 7

Lähtekoha pädev asutus: lähtekohas äridokumendi koostamise kontrollimise eest vastutava asutuse nimi ja aadress. See märge on kohustuslik üksnes kauba saatmisel teise liikmesriiki ja ekspordil.

nr 10

lahter A

Vedaja: esimese veo eest vastutava isiku nimi ja aadress (kui see erineb kaubasaatjast)

nr 15

nr 5

Veoga seotud muu teave:

a)

transpordivahendi liik (veoauto, kaubik, paakauto, sõiduauto, raudteevagun, tsisternvagun, lennuk)

| b) | registreerimisnumber ja laevade puhul nimi (soovituslik) |
| --- | --- |

b)

registreerimisnumber ja laevade puhul nimi (soovituslik)

Transpordivahendi vahetamise korral märgib toote peale laadinud vedaja dokumendi tagaküljele:

| — | veo alguse kuupäeva |
| --- | --- |

—

veo alguse kuupäeva

| — | transpordivahendi liigi ning registreerimisnumbri autoveo ja nime laevade puhul |
| --- | --- |

—

transpordivahendi liigi ning registreerimisnumbri autoveo ja nime laevade puhul

| — | nime ja eesnime või ärinime ning postiaadressi, sealhulgas sihtnumbri |
| --- | --- |

—

nime ja eesnime või ärinime ning postiaadressi, sealhulgas sihtnumbri

Tarnekoha muutumise puhul: tegelik tarnekoht.

nr 16

nr 5

CN-kood

nr 17c

nr 9

Tootekirjeldus kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1234/2007 ning kehtivate riiklike sätetega, eelkõige kohustuslik teave

nr 17p

nr 8

Veopaki kirjeldus: veopakkide identifitseerimisnumbrid ja arv, veopakis olevate pakkide arv. Muude, kui artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud saatedokumentide puhul võib kirjeldus jätkuda eraldi lehel, mis lisatakse igale eksemplarile. Selleks võib kasutada pakkelehte.

nr 17.1

Vaadis veetavate kaupade puhul:

| — | veinide puhul tegelik alkoholisisaldus |
| --- | --- |

—

veinide puhul tegelik alkoholisisaldus

| — | kääritamata toodete puhul murdumisnäitaja või tihedus |
| --- | --- |

—

kääritamata toodete puhul murdumisnäitaja või tihedus

| — | käärivate toodete puhul üldalkoholisisaldus |
| --- | --- |

—

käärivate toodete puhul üldalkoholisisaldus

| — | veinide puhul, mille jääksuhkrusisaldus ületab 4 grammi liitri kohta, lisaks tegelikule alkoholisisaldusele ka üldalkoholisisaldus |
| --- | --- |

—

veinide puhul, mille jääksuhkrusisaldus ületab 4 grammi liitri kohta, lisaks tegelikule alkoholisisaldusele ka üldalkoholisisaldus

nr 17g ja 17o

Valikulised üksikasjad vaadis veetavate kaupade puhul: selliste määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIb lisa punktides 1–9, 15 ja 16 loetletud ja vaadis veetavate veinide korral, mille tootekirjeldus peab sisaldama kõnealuse määruse artiklis 118z osutatud valikulisi üksikasju, mis on ka kauba märgisel või peaksid olema märgisel nähtavad.

nr 17p

Kogus:

| — | vaadis veetavate toodete puhul üldnetokogus |
| --- | --- |

—

vaadis veetavate toodete puhul üldnetokogus

| — | pakendatud toodete puhul pakkide arv ja toodet sisaldavate mahutite arv |
| --- | --- |

—

pakendatud toodete puhul pakkide arv ja toodet sisaldavate mahutite arv

nr 17d, 17e, 17f ja 17.1

Tõendid: kaitstud päritolunimetust tõendav dokument, kaitstud geograafilist tähist tõendav dokument, viinamarjade koristamise aasta tähise või veiniviinamarjasordi (-sortide) tähisega turustatava veini sertifikaat (vt artikli 24 lõike 1 punkt b ja artikkel 31)

nr 17l

nr 14

Veinitoote kategooria

nr 17.2a

nr 8

Veinipiirkonna kood

nr 17.2b

Veini käitluskood

nr 17.2.1a

Sertifikaat – kontrollimine ekspordi puhul, kui see toimub

nr 18

A

Veo alguse kuupäev ja kui liikmesriik, mille territooriumilt vedu algab, seda nõuab, veo alguse kellaaeg.

nr 18

nr 15

Lähetuskoha pädeva ametiasutuse viisa muude kui artikli 24 lõike 1 punkti a alapunktis i osutatud saatedokumentide puhul (nõudmise korral)

nr 18

nr 15

---

(1)  System of Exchange of Excise Data – aktsiisiandmete vahetamise süsteem.”

---

II LISA

VIII LISA

Artikli 26 esimese lõigu punkti c alapunkti ii kohane eritempel

Image

IX LISA

Artikli 27 lõikes 2 osutatud kanded:

| — | : | Bulgaaria keeles | : | И3HECEHO |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Hispaania keeles | : | EXPORTADO |
| — | : | Tšehhi keeles | : | VYVEZENO |
| — | : | Taani keeles | : | »UDFØRSEL: EAD-nr.: ... af [dato]« |
| — | : | Saksa keeles | : | Ausgeführt: EAD Nr. ... vom [Datum] |
| — | : | Eesti keeles | : | ”Eksporditud: EAD nr ..., ... [kuupäev]” |
| — | : | Kreeka keeles | : | ΕΞΑΧΘΕΝ |
| — | : | Inglise keeles | : | “Exported: EAD No ... of [date]” |
| — | : | Prantsuse keeles | : | “Exporté: EAD no ... du [date]” |
| — | : | Itaalia keeles | : | “Esportato: DAE n. ... del [data]” |
| — | : | Läti keeles | : | “Eksportēts: [datums] EAD Nr. ...” |
| — | : | Leedu keeles | : | EKSPORTUOTA |
| — | : | Ungari keeles | : | »Exportálva: EAD sz.: ..., [dátum]« |
| — | : | Malta keeles | : | “Esportat: EAD Nru ... ta’ [data]” |
| — | : | Hollandi keeles | : | UITGEVOERD: UGD nr. ... van [datum] |
| — | : | Poola keeles | : | WYWIEZIONO |
| — | : | Portugali keeles | : | EXPORTADO |
| — | : | Rumeenia keeles | : | EXPORTAT |
| — | : | Slovaki keeles | : | VYVEZENÉ |
| — | : | Sloveeni keeles | : | IZVOŽENO |
| — | : | Soome keeles | : | VIETY |
| — | : | Rootsi keeles | : | EXPORTERAD |

—

:

Bulgaaria keeles

:

И3HECEHO

—

:

Hispaania keeles

:

EXPORTADO

—

:

Tšehhi keeles

:

VYVEZENO

—

:

Taani keeles

:

»UDFØRSEL: EAD-nr.: ... af [dato]«

—

:

Saksa keeles

:

Ausgeführt: EAD Nr. ... vom [Datum]

—

:

Eesti keeles

:

”Eksporditud: EAD nr ..., ... [kuupäev]”

—

:

Kreeka keeles

:

ΕΞΑΧΘΕΝ

—

:

Inglise keeles

:

“Exported: EAD No ... of [date]”

—

:

Prantsuse keeles

:

“Exporté: EAD no ... du [date]”

—

:

Itaalia keeles

:

“Esportato: DAE n. ... del [data]”

—

:

Läti keeles

:

“Eksportēts: [datums] EAD Nr. ...”

—

:

Leedu keeles

:

EKSPORTUOTA

—

:

Ungari keeles

:

»Exportálva: EAD sz.: ..., [dátum]«

—

:

Malta keeles

:

“Esportat: EAD Nru ... ta’ [data]”

—

:

Hollandi keeles

:

UITGEVOERD: UGD nr. ... van [datum]

—

:

Poola keeles

:

WYWIEZIONO

—

:

Portugali keeles

:

EXPORTADO

—

:

Rumeenia keeles

:

EXPORTAT

—

:

Slovaki keeles

:

VYVEZENÉ

—

:

Sloveeni keeles

:

IZVOŽENO

—

:

Soome keeles

:

VIETY

—

:

Rootsi keeles

:

EXPORTERAD

---

III LISA

IXa LISA

A.   Artikli 31 lõigetes 2 ja 3 osutatud teave

Artikli 31 lõigetes 2 ja 3 osutatud teave peab sisaldama järgmisi üksikasju:

a)   kaitstud päritolunimetusega veinide puhul: kinnitust, et saatedokument toimib kaitstud päritolunimetust tõendava dokumendina ja kaitstud päritolunimetuse registrinumbrit komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 18 kohaselt loodud registris E-Bacchus;

b)   kaitstud päritolunimetusega veinide puhul: kinnitust, et saatedokument toimib kaitstud geograafilist tähist tõendava dokumendina ja kaitstud päritolunimetuse registrinumbrit komisjoni poolt määruse (EÜ) nr 607/2009 artikli 18 kohaselt loodud registris E-Bacchus;

c)   viinamarjade koristamise aastaga ilma kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähiseta veinide puhul: kinnitust, et saatedokument toimib määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118z kohase viinamarjade koristamise aasta sertifikaadina;

d)   veiniviinamarjasordi (-sortide) tähisega ilma kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähiseta veinide puhul: kinnitust, et saatedokument toimib määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118z kohase veiniviinamarjasordi (-sortide) (nn sordiveinid vin de cépage) sertifikaadina.

e)   viinamarjade koristamise aastaga ja veiniviinamarjasordi (-sortide) tähisega ilma kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähiseta veinide puhul: kinnitust et saatedokument toimib määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118z kohase viinamarjade koristamise aasta ja veiniviinamarjasordi (-sortide) (nn sordiveinid vin de cépage) sertifikaadina.

B.   Artikli 31 lõigete 2 ja 3 kohaselt nõutavad kanded

| — | Bulgaaria keeles:

  а)   за вината със ЗНП: „Настоящият документ удостоверява защитеното наименование за произход“, „No [..., ...] в електронния регистър E-Bacchus“;
  б)   за вината със ЗГУ: „Настоящият документ удостоверява защитеното географско указание“,: „No [..., ...] в електронния регистър E-Bacchus“;
  в)   за вината без ЗНП или ЗГУ, продавани с обозначение на годината на производство: „Настоящият документ удостоверява годината на производство в съответствие с член 118щ от Регламент (ЕО) No 1234/2007“;
  г)   за вината без ЗНП или ЗГУ, продавани с обозначение на винения сорт (винените сортове) лоза: „Настоящият документ удостоверява винения сорт (винените сортове) лоза („сортово вино“) в съответствие с член 118щ от Регламент (ЕО) No 1234/2007“;
  д)   за вината без ЗНП или ЗГУ, продавани с обозначение на годината на производство и обозначение на винения сорт (винените сортове) лоза: „Настоящият документ удостоверява годината на производство и винения сорт (винените сортове) лоза („сортово вино“) в съответствие с член 118щ от Регламент (ЕО) No 1234/2007“. |
| --- | --- |

—

Bulgaaria keeles:

а)   за вината със ЗНП: „Настоящият документ удостоверява защитеното наименование за произход“, „No [..., ...] в електронния регистър E-Bacchus“;

б)   за вината със ЗГУ: „Настоящият документ удостоверява защитеното географско указание“,: „No [..., ...] в електронния регистър E-Bacchus“;

в)   за вината без ЗНП или ЗГУ, продавани с обозначение на годината на производство: „Настоящият документ удостоверява годината на производство в съответствие с член 118щ от Регламент (ЕО) No 1234/2007“;

г)   за вината без ЗНП или ЗГУ, продавани с обозначение на винения сорт (винените сортове) лоза: „Настоящият документ удостоверява винения сорт (винените сортове) лоза („сортово вино“) в съответствие с член 118щ от Регламент (ЕО) No 1234/2007“;

д)   за вината без ЗНП или ЗГУ, продавани с обозначение на годината на производство и обозначение на винения сорт (винените сортове) лоза: „Настоящият документ удостоверява годината на производство и винения сорт (винените сортове) лоза („сортово вино“) в съответствие с член 118щ от Регламент (ЕО) No 1234/2007“.

| — | Hispaania keeles:

  a)   Vinos con DOP: "El presente documento tiene valor de certificado de denominación de origen protegida", "No [..., ...] del registro E-Bacchus".
  b)   Vinos con IGP: «El presente documento tiene valor de certificado de indicación geográfica protegida», «No [..., ...] del registro E-Bacchus».
  c)   Vinos no amparados por una DOP ni una IGP comercializados con indicación del año de cosecha: "El presente documento tiene valor de certificación del año de cosecha, de conformidad con el artículo 118 septvicies del Reglamento (CE) no 1234/2007".
  d)   Vinos no amparados por una DOP ni una IGP comercializados con indicación de la variedad o las variedades de uva de vinificación: "El presente documento tiene valor de certificación de la variedad o las variedades de uvas de vinificación (‧vino varietal‧), de conformidad con el artículo 118 septvicies del Reglamento (CE) no 1234/2007".
  e)   Vinos no amparados por una DOP ni una IGP comercializados con indicación del año de cosecha y de la variedad o las variedades de uva de vinificación: "El presente documento tiene valor de certificación del año de cosecha y de la variedad o las variedades de uvas de vinificación (‧vino varietal‧), de conformidad con el artículo 118 septvicies del Reglamento (CE) no 1234/2007". |
| --- | --- |

—

Hispaania keeles:

a)   Vinos con DOP: "El presente documento tiene valor de certificado de denominación de origen protegida", "No [..., ...] del registro E-Bacchus".

b)   Vinos con IGP: «El presente documento tiene valor de certificado de indicación geográfica protegida», «No [..., ...] del registro E-Bacchus».

c)   Vinos no amparados por una DOP ni una IGP comercializados con indicación del año de cosecha: "El presente documento tiene valor de certificación del año de cosecha, de conformidad con el artículo 118 septvicies del Reglamento (CE) no 1234/2007".

d)   Vinos no amparados por una DOP ni una IGP comercializados con indicación de la variedad o las variedades de uva de vinificación: "El presente documento tiene valor de certificación de la variedad o las variedades de uvas de vinificación (‧vino varietal‧), de conformidad con el artículo 118 septvicies del Reglamento (CE) no 1234/2007".

e)   Vinos no amparados por una DOP ni una IGP comercializados con indicación del año de cosecha y de la variedad o las variedades de uva de vinificación: "El presente documento tiene valor de certificación del año de cosecha y de la variedad o las variedades de uvas de vinificación (‧vino varietal‧), de conformidad con el artículo 118 septvicies del Reglamento (CE) no 1234/2007".

| — | Tšehhi keeles:

  a)   u vína s CHOP: „Tento doklad slouží jako osvědčení o chráněném označení původu“, „č. [..., ...] v registru E-Bacchus“;
  b)   u vína s CHZO: „Tento doklad slouží jako osvědčení o chráněném zeměpisném označení,“: „č. [..., ...] v registru E-Bacchus“;
  c)   u vína bez CHOP nebo CHZO uváděného na trh s označením roku sklizně: „Tento doklad slouží jako certifikace roku sklizně podle článku 118z nařízení (ES) č. 1234/2007“;
  d)   u vína bez CHOP nebo CHZO uváděného na trh s označením moštové odrůdy nebo moštových odrůd: „Tento doklad slouží jako certifikace moštové odrůdy nebo moštových odrůd („odrůdové víno“) podle článku 118z nařízení (ES) č. 1234/2007“;
  e)   u vína bez CHOP nebo CHZO uváděného na trh s označením roku sklizně a s označením moštové odrůdy nebo moštových odrůd: „Tento doklad slouží jako certifikace roku sklizně a moštové odrůdy nebo moštových odrůd („odrůdové víno“) podle článku 118z nařízení (ES) č. 1234/2007“. |
| --- | --- |

—

Tšehhi keeles:

a)   u vína s CHOP: „Tento doklad slouží jako osvědčení o chráněném označení původu“, „č. [..., ...] v registru E-Bacchus“;

b)   u vína s CHZO: „Tento doklad slouží jako osvědčení o chráněném zeměpisném označení,“: „č. [..., ...] v registru E-Bacchus“;

c)   u vína bez CHOP nebo CHZO uváděného na trh s označením roku sklizně: „Tento doklad slouží jako certifikace roku sklizně podle článku 118z nařízení (ES) č. 1234/2007“;

d)   u vína bez CHOP nebo CHZO uváděného na trh s označením moštové odrůdy nebo moštových odrůd: „Tento doklad slouží jako certifikace moštové odrůdy nebo moštových odrůd („odrůdové víno“) podle článku 118z nařízení (ES) č. 1234/2007“;

e)   u vína bez CHOP nebo CHZO uváděného na trh s označením roku sklizně a s označením moštové odrůdy nebo moštových odrůd: „Tento doklad slouží jako certifikace roku sklizně a moštové odrůdy nebo moštových odrůd („odrůdové víno“) podle článku 118z nařízení (ES) č. 1234/2007“.

| — | Taani keeles:

  a)   for vine med BOB: »Dette dokument attesterer rigtigheden af den beskyttede oprindelsesbetegnelse«, »nr. [..., ...] i E-Bacchus-databasen«
  b)   for vine med BGB: »Dette dokument attesterer rigtigheden af den beskyttede geografiske betegnelse«, »nr. [..., ...] i E-Bacchus-databasen«
  c)   for vine uden BOB eller BGB, som markedsføres med angivelse af høstår: »Dette dokument attesterer rigtigheden af høståret, jf. artikel 118z i forordning (EF) nr. 1234/2007«
  d)   for vine uden BOB eller BGB, som markedsføres med angivelse af den (eller de) anvendte druesort(er) til vinfremstilling: »Dette dokument attesterer rigtigheden af den (eller de) anvendte druesort(er) til vinfremstilling (»enkeltdruevin«), jf. artikel 118z i forordning (EF) nr. 1234/2007«
  e)   for vine uden BOB eller BGB, som markedsføres med angivelse af høstår og med angivelse af den (eller de) anvendte druesort(er) til vinfremstilling: »Dette dokument attesterer rigtigheden af høståret og den (eller de) anvendte druesort(er) til vinfremstilling (»enkeltdruevin«), jf. artikel 118z i forordning (EF) nr. 1234/2007«. |
| --- | --- |

—

Taani keeles:

a)   for vine med BOB: »Dette dokument attesterer rigtigheden af den beskyttede oprindelsesbetegnelse«, »nr. [..., ...] i E-Bacchus-databasen«

b)   for vine med BGB: »Dette dokument attesterer rigtigheden af den beskyttede geografiske betegnelse«, »nr. [..., ...] i E-Bacchus-databasen«

c)   for vine uden BOB eller BGB, som markedsføres med angivelse af høstår: »Dette dokument attesterer rigtigheden af høståret, jf. artikel 118z i forordning (EF) nr. 1234/2007«

d)   for vine uden BOB eller BGB, som markedsføres med angivelse af den (eller de) anvendte druesort(er) til vinfremstilling: »Dette dokument attesterer rigtigheden af den (eller de) anvendte druesort(er) til vinfremstilling (»enkeltdruevin«), jf. artikel 118z i forordning (EF) nr. 1234/2007«

e)   for vine uden BOB eller BGB, som markedsføres med angivelse af høstår og med angivelse af den (eller de) anvendte druesort(er) til vinfremstilling: »Dette dokument attesterer rigtigheden af høståret og den (eller de) anvendte druesort(er) til vinfremstilling (»enkeltdruevin«), jf. artikel 118z i forordning (EF) nr. 1234/2007«.

| — | Saksa keeles:

  a)   für Weine mit g.U.: „Dieses Dokument gilt als Bescheinigung der geschützten Ursprungsbezeichnung“, „Nr. [..., ...] des E-Bacchus-Registers“
  b)   für Weine mit g.g.A.: „Dieses Dokument gilt als Bescheinigung der geschützten geografischen Angabe“, „Nr. [..., ...] des E-Bacchus-Registers“
  c)   für Weine ohne g.U. oder g.g.A., die mit Angabe des Erntejahres vermarktet werden: „Dieses Dokument gilt als Zertifizierungsnachweis des Erntejahres gemäß Artikel 118z der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007“
  d)   für Weine ohne g.U. oder g.g.A., die mit Angabe der Keltertraubensorte(n) vermarktet werden: „Dieses Dokument gilt als Zertifizierungsnachweis der Keltertraubensorte(n) („Rebsortenwein“) gemäß Artikel 118z der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007“
  e)   für Weine ohne g.U. oder g.g.A., die mit Angabe des Erntejahres und der Keltertraubensorte(n) vermarktet werden: „Dieses Dokument gilt als Zertifizierungsnachweis des Erntejahres und der Keltertraubensorte(n) („Rebsortenwein“) gemäß Artikel 118z der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007“ |
| --- | --- |

—

Saksa keeles:

a)   für Weine mit g.U.: „Dieses Dokument gilt als Bescheinigung der geschützten Ursprungsbezeichnung“, „Nr. [..., ...] des E-Bacchus-Registers“

b)   für Weine mit g.g.A.: „Dieses Dokument gilt als Bescheinigung der geschützten geografischen Angabe“, „Nr. [..., ...] des E-Bacchus-Registers“

c)   für Weine ohne g.U. oder g.g.A., die mit Angabe des Erntejahres vermarktet werden: „Dieses Dokument gilt als Zertifizierungsnachweis des Erntejahres gemäß Artikel 118z der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007“

d)   für Weine ohne g.U. oder g.g.A., die mit Angabe der Keltertraubensorte(n) vermarktet werden: „Dieses Dokument gilt als Zertifizierungsnachweis der Keltertraubensorte(n) („Rebsortenwein“) gemäß Artikel 118z der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007“

e)   für Weine ohne g.U. oder g.g.A., die mit Angabe des Erntejahres und der Keltertraubensorte(n) vermarktet werden: „Dieses Dokument gilt als Zertifizierungsnachweis des Erntejahres und der Keltertraubensorte(n) („Rebsortenwein“) gemäß Artikel 118z der Verordnung (EG) Nr. 1234/2007“

| — | Eesti keeles:

  a)   kaitstud päritolunimetusega veinide puhul: „Käesolev dokument toimib kaitstud päritolunimetust tõendava dokumendina”, „Registri E-Bacchus nr [..., ...]”;
  b)   kaitstud geograafilise tähisega veinide puhul märge: „Käesolev dokument toimib kaitstud geograafilist tähist tõendava dokumendina”, „Registri E-Bacchus nr [..., ...]”;
  c)   viinamarjade koristamise aastaga ilma kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähiseta veinide puhul: „Käesolev dokument toimib määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118z kohase viinamarjade koristamise aasta sertifikaadina“;
  d)   veiniviinamarjasordi (-sortide) tähisega ilma kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähiseta veinide puhul: „Käesolev dokument toimib määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118z kohase veiniviinamarjasordi (-sortide) (nn sordiveinid vin de cépage) sertifikaadina”;
  e)   viinamarjade koristamise aastaga ja veiniviinamarjasordi (-sortide) tähisega ilma kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähiseta veinide puhul: „Käesolev dokument toimib määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118z kohase viinamarjade koristamise aastat ja sordiveinide veiniviinamarjasorti (-sorte) (nn sordiveinid vin de cépage) sertifikaadina” |
| --- | --- |

—

Eesti keeles:

a)   kaitstud päritolunimetusega veinide puhul: „Käesolev dokument toimib kaitstud päritolunimetust tõendava dokumendina”, „Registri E-Bacchus nr [..., ...]”;

b)   kaitstud geograafilise tähisega veinide puhul märge: „Käesolev dokument toimib kaitstud geograafilist tähist tõendava dokumendina”, „Registri E-Bacchus nr [..., ...]”;

c)   viinamarjade koristamise aastaga ilma kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähiseta veinide puhul: „Käesolev dokument toimib määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118z kohase viinamarjade koristamise aasta sertifikaadina“;

d)   veiniviinamarjasordi (-sortide) tähisega ilma kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähiseta veinide puhul: „Käesolev dokument toimib määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118z kohase veiniviinamarjasordi (-sortide) (nn sordiveinid vin de cépage) sertifikaadina”;

e)   viinamarjade koristamise aastaga ja veiniviinamarjasordi (-sortide) tähisega ilma kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähiseta veinide puhul: „Käesolev dokument toimib määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 118z kohase viinamarjade koristamise aastat ja sordiveinide veiniviinamarjasorti (-sorte) (nn sordiveinid vin de cépage) sertifikaadina”

| — | Kreeka keeles:

  α)   για τους οίνους με ΠΟΠ: «Το παρόν έγγραφο ισοδυναμεί με βεβαίωση προστατευόμενης ονομασίας προέλευσης», «Αριθ. [..., ...] του μητρώου E-Bacchus»
  β)   για τους οίνους με ΠΓΕ: «Το παρόν έγγραφο ισοδυναμεί με βεβαίωση προστατευόμενης γεωγραφικής ένδειξης»,: «Αριθ.[..., ...] του μητρώου E-Bacchus»
  γ)   για τους οίνους χωρίς ΠΟΠ ή ΠΓΕ που διατίθενται στην αγορά με ένδειξη του έτους συγκομιδής: «Το παρόν έγγραφο ισοδυναμεί με πιστοποίηση του έτους συγκομιδής, σύμφωνα με το άρθρο 118κθ του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1234/2007»
  δ)   για τους οίνους χωρίς ΠΟΠ ή ΠΓΕ που διατίθενται στην αγορά με ένδειξη της (των) οινοποιήσιμης(-ων) ποικιλίας(-ιών) αμπέλου: «Το παρόν έγγραφο ισοδυναμεί με πιστοποίηση της (των) οινοποιήσιμης(-ων) ποικιλίας(-ιών) αμπέλου («μονοποικιλιακός οίνος»), σύμφωνα με το άρθρο 118κθ του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1234/2007».
  ε)   για τους οίνους χωρίς ΠΟΠ ή ΠΓΕ που διατίθενται στην αγορά με ένδειξη του έτους συγκομιδής και με ένδειξη της (των) οινοποιήσιμης(-ων) ποικιλίας(-ιών) αμπέλου: Το παρόν έγγραφο ισοδυναμεί με πιστοποίηση του έτους συγκομιδής και της (των) οινοποιήσιμης(-ων) ποικιλίας(-ιών) αμπέλου («μονοποικιλιακός οίνος»), σύμφωνα με το άρθρο 118κθ του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1234/2007. |
| --- | --- |

—

Kreeka keeles:

α)   για τους οίνους με ΠΟΠ: «Το παρόν έγγραφο ισοδυναμεί με βεβαίωση προστατευόμενης ονομασίας προέλευσης», «Αριθ. [..., ...] του μητρώου E-Bacchus»

β)   για τους οίνους με ΠΓΕ: «Το παρόν έγγραφο ισοδυναμεί με βεβαίωση προστατευόμενης γεωγραφικής ένδειξης»,: «Αριθ.[..., ...] του μητρώου E-Bacchus»

γ)   για τους οίνους χωρίς ΠΟΠ ή ΠΓΕ που διατίθενται στην αγορά με ένδειξη του έτους συγκομιδής: «Το παρόν έγγραφο ισοδυναμεί με πιστοποίηση του έτους συγκομιδής, σύμφωνα με το άρθρο 118κθ του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1234/2007»

δ)   για τους οίνους χωρίς ΠΟΠ ή ΠΓΕ που διατίθενται στην αγορά με ένδειξη της (των) οινοποιήσιμης(-ων) ποικιλίας(-ιών) αμπέλου: «Το παρόν έγγραφο ισοδυναμεί με πιστοποίηση της (των) οινοποιήσιμης(-ων) ποικιλίας(-ιών) αμπέλου («μονοποικιλιακός οίνος»), σύμφωνα με το άρθρο 118κθ του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1234/2007».

ε)   για τους οίνους χωρίς ΠΟΠ ή ΠΓΕ που διατίθενται στην αγορά με ένδειξη του έτους συγκομιδής και με ένδειξη της (των) οινοποιήσιμης(-ων) ποικιλίας(-ιών) αμπέλου: Το παρόν έγγραφο ισοδυναμεί με πιστοποίηση του έτους συγκομιδής και της (των) οινοποιήσιμης(-ων) ποικιλίας(-ιών) αμπέλου («μονοποικιλιακός οίνος»), σύμφωνα με το άρθρο 118κθ του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1234/2007.

| — | Inglise keeles:

  (a)   for wines with a PDO: “This document certifies the protected designation of origin”, “No [..., ...] of the E-Bacchus register”;
  (b)   for wines with a PGI: “This document certifies the protected geographical indication”, “No [..., ...] of the E-Bacchus register”;
  (c)   for wines not covered by a PDO or PGI marketed with the indication of the vintage year: “This document certifies the vintage year, in accordance with Article 118z of Regulation (EC) No 1234/2007”;
  (d)   for wines not covered by a PDO or PGI marketed with the indication of the wine-grape variety(ies): “This document certifies the wine-grape variety(ies) (‘varietal wines’), in accordance with Article 118z of Regulation (EC) No 1234/2007”;
  (e)   for wines not covered by a PDO or PGI marketed with the indication of the vintage year and the wine-grape variety(ies): “This document certifies the vintage year and the wine-grape variety(ies) (‘varietal wines’), in accordance with Article 118z of Regulation (EC) No 1234/2007”. |
| --- | --- |

—

Inglise keeles:

(a)   for wines with a PDO: “This document certifies the protected designation of origin”, “No [..., ...] of the E-Bacchus register”;

(b)   for wines with a PGI: “This document certifies the protected geographical indication”, “No [..., ...] of the E-Bacchus register”;

(c)   for wines not covered by a PDO or PGI marketed with the indication of the vintage year: “This document certifies the vintage year, in accordance with Article 118z of Regulation (EC) No 1234/2007”;

(d)   for wines not covered by a PDO or PGI marketed with the indication of the wine-grape variety(ies): “This document certifies the wine-grape variety(ies) (‘varietal wines’), in accordance with Article 118z of Regulation (EC) No 1234/2007”;

(e)   for wines not covered by a PDO or PGI marketed with the indication of the vintage year and the wine-grape variety(ies): “This document certifies the vintage year and the wine-grape variety(ies) (‘varietal wines’), in accordance with Article 118z of Regulation (EC) No 1234/2007”.

| — | Prantsuse keeles:

  a)   pour les vins avec AOP: “Le présent document vaut attestation d’appellation d’origine protégée”, “No [..., ...] du registre E-Bacchus.”
  b)   pour les vins avec IGP: “Le présent document vaut attestation d’indication géographique protégée.”, “No [..., ...] du registre E-Bacchus.”
  c)   pour les vins ne bénéficiant pas d’une AOP ou d’une IGP commercialisés avec indication de l’année de récolte: “Le présent document vaut certification de l’année de récolte, conformément à l’article 118 septvicies du règlement (CE) no 1234/2007.”
  d)   pour les vins ne bénéficiant pas d’une AOP ou d’une IGP commercialisés avec l’indication de la (des) variété(s) à raisins de cuve: “Le présent document vaut certification de la (des) variété(s) à raisins de cuve (‘vin de cépage’), conformément à l’article 118 septvicies du règlement (CE) no 1234/2007.”
  e)   pour les vins ne bénéficiant pas d’une AOP ou d’une IGP commercialisés avec indication de l’année de récolte et l’indication de la (des) variété(s) à raisins de cuve: “Le présent document vaut certification de l’année de récolte et la (des) variété(s) à raisins de cuve (‘vin de cépage’), conformément à l’article 118 septvicies du règlement (CE) no 1234/2007.”: |
| --- | --- |

—

Prantsuse keeles:

a)   pour les vins avec AOP: “Le présent document vaut attestation d’appellation d’origine protégée”, “No [..., ...] du registre E-Bacchus.”

b)   pour les vins avec IGP: “Le présent document vaut attestation d’indication géographique protégée.”, “No [..., ...] du registre E-Bacchus.”

c)   pour les vins ne bénéficiant pas d’une AOP ou d’une IGP commercialisés avec indication de l’année de récolte: “Le présent document vaut certification de l’année de récolte, conformément à l’article 118 septvicies du règlement (CE) no 1234/2007.”

d)   pour les vins ne bénéficiant pas d’une AOP ou d’une IGP commercialisés avec l’indication de la (des) variété(s) à raisins de cuve: “Le présent document vaut certification de la (des) variété(s) à raisins de cuve (‘vin de cépage’), conformément à l’article 118 septvicies du règlement (CE) no 1234/2007.”

e)   pour les vins ne bénéficiant pas d’une AOP ou d’une IGP commercialisés avec indication de l’année de récolte et l’indication de la (des) variété(s) à raisins de cuve: “Le présent document vaut certification de l’année de récolte et la (des) variété(s) à raisins de cuve (‘vin de cépage’), conformément à l’article 118 septvicies du règlement (CE) no 1234/2007.”:

| — | Itaalia keeles:

  a)   per i vini DOP: “Il presente documento vale quale attestato di denominazione di origine protetta”, “N. [..., ...] del registro E-Bacchus”
  b)   per i vini IGP: “Il presente documento vale quale attestato di indicazione geografica protetta”, “N. [..., ...] del registro E-Bacchus”
  c)   per i vini senza DOP e senza IGP commercializzati con indicazione dell’annata di raccolta: “Il presente documento vale quale certificazione dell’annata di raccolta, a norma dell’articolo 118 septvicies del regolamento (CE) n. 1234/2007”
  d)   per i vini senza DOP e senza IGP commercializzati con indicazione della (delle) varietà di uve da vino: “Il presente documento vale quale certificazione della (delle) varietà di uve da vino (‘vino varietale’), a norma dell’articolo 118 septvicies del regolamento (CE) n. 1234/2007”
  e)   per i vini senza DOP e senza IGP commercializzati con indicazione dell’annata di raccolta e con indicazione della (delle) varietà di uve da vino: “Il presente documento vale quale certificazione dell’annata di raccolta e della (delle) varietà di uve da vino (‘vino varietale’), a norma dell’articolo 118 septvicies del regolamento (CE) n. 1234/2007” |
| --- | --- |

—

Itaalia keeles:

a)   per i vini DOP: “Il presente documento vale quale attestato di denominazione di origine protetta”, “N. [..., ...] del registro E-Bacchus”

b)   per i vini IGP: “Il presente documento vale quale attestato di indicazione geografica protetta”, “N. [..., ...] del registro E-Bacchus”

c)   per i vini senza DOP e senza IGP commercializzati con indicazione dell’annata di raccolta: “Il presente documento vale quale certificazione dell’annata di raccolta, a norma dell’articolo 118 septvicies del regolamento (CE) n. 1234/2007”

d)   per i vini senza DOP e senza IGP commercializzati con indicazione della (delle) varietà di uve da vino: “Il presente documento vale quale certificazione della (delle) varietà di uve da vino (‘vino varietale’), a norma dell’articolo 118 septvicies del regolamento (CE) n. 1234/2007”

e)   per i vini senza DOP e senza IGP commercializzati con indicazione dell’annata di raccolta e con indicazione della (delle) varietà di uve da vino: “Il presente documento vale quale certificazione dell’annata di raccolta e della (delle) varietà di uve da vino (‘vino varietale’), a norma dell’articolo 118 septvicies del regolamento (CE) n. 1234/2007”

| — | Läti keeles:

  a)   vīniem ar ACVN: “Šo dokumentu uzskata par apliecinājumu aizsargātam cilmes vietas nosaukumam”, “Nr. [..., ...] E-Bacchus reģistrā”;
  b)   vīniem ar AĢIN: “Šo dokumentu uzskata par apliecinājumu aizsargātai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei”, “Nr. [..., ...] E-Bacchus reģistrā”;
  c)   vīniem, uz kuriem neattiecas ACVN vai AĢIN un kurus tirgo ar ražas gada norādi: “Šo dokumentu uzskata par sertifikātu ražas gadam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 118.z pantu”;
  d)   vīniem, uz kuriem neattiecas ACVN vai AĢIN un kurus tirgo ar norādi par vīna vīnogu šķirni(-ēm): “Šo dokumentu uzskata par sertifikātu vīna (“šķirnes vīna”) vīnogu šķirnei(-ēm) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 118.z pantu”;
  e)   vīniem, uz kuriem neattiecas ACVN vai AĢIN un kurus tirgo ar ražas gada norādi un norādi par vīna vīnogu šķirni(-ēm): “Šo dokumentu uzskata par sertifikātu ražas gadam un vīna (“šķirnes vīna”) vīnogu šķirnei(-ēm) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 118.z pantu”. |
| --- | --- |

—

Läti keeles:

a)   vīniem ar ACVN: “Šo dokumentu uzskata par apliecinājumu aizsargātam cilmes vietas nosaukumam”, “Nr. [..., ...] E-Bacchus reģistrā”;

b)   vīniem ar AĢIN: “Šo dokumentu uzskata par apliecinājumu aizsargātai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei”, “Nr. [..., ...] E-Bacchus reģistrā”;

c)   vīniem, uz kuriem neattiecas ACVN vai AĢIN un kurus tirgo ar ražas gada norādi: “Šo dokumentu uzskata par sertifikātu ražas gadam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 118.z pantu”;

d)   vīniem, uz kuriem neattiecas ACVN vai AĢIN un kurus tirgo ar norādi par vīna vīnogu šķirni(-ēm): “Šo dokumentu uzskata par sertifikātu vīna (“šķirnes vīna”) vīnogu šķirnei(-ēm) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 118.z pantu”;

e)   vīniem, uz kuriem neattiecas ACVN vai AĢIN un kurus tirgo ar ražas gada norādi un norādi par vīna vīnogu šķirni(-ēm): “Šo dokumentu uzskata par sertifikātu ražas gadam un vīna (“šķirnes vīna”) vīnogu šķirnei(-ēm) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 118.z pantu”.

| — | Leedu keeles:

  a)   vynams, kuriems suteikta SKVN: „Šiuo dokumentu patvirtinama saugoma kilmės vietos nuoroda“, „E-Bacchus“ registro Nr. [..., ...]
  b)   vynams, kuriems suteikta SGN: „Šiuo dokumentu patvirtinama saugoma geografinė nuoroda“, „E-Bacchus“ registro Nr. [..., ...]
  c)   vynams, kuriems nesuteikta SKVN nei SGN, kurių derliaus metai nurodomi: „Šiuo dokumentu patvirtinami derliaus metai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 118z straipsnį“
  d)   vynams, kuriems nesuteikta SKVN nei SGN, su naudotos vynuogių veislės pavadinimo nuoroda: „Šiuo dokumentu patvirtinama naudotos vynuogių veislės („rūšinio vyno“) pavadinimo nuoroda pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 118z straipsnį“.
  e)   vynams, kuriems nesuteikta SKVN nei SGN, kuris parduodamas su nurodytais derliaus metais ir su nurodytais rūšinių vynų su naudotos vynuogių veislės pavadinimais: „Šiuo dokumentu patvirtinami derliaus metai ir naudotos vynuogių veislės („rūšinio vyno“) pavadinimo (-ų) nuoroda pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 118z straipsnį.“ |
| --- | --- |

—

Leedu keeles:

a)   vynams, kuriems suteikta SKVN: „Šiuo dokumentu patvirtinama saugoma kilmės vietos nuoroda“, „E-Bacchus“ registro Nr. [..., ...]

b)   vynams, kuriems suteikta SGN: „Šiuo dokumentu patvirtinama saugoma geografinė nuoroda“, „E-Bacchus“ registro Nr. [..., ...]

c)   vynams, kuriems nesuteikta SKVN nei SGN, kurių derliaus metai nurodomi: „Šiuo dokumentu patvirtinami derliaus metai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 118z straipsnį“

d)   vynams, kuriems nesuteikta SKVN nei SGN, su naudotos vynuogių veislės pavadinimo nuoroda: „Šiuo dokumentu patvirtinama naudotos vynuogių veislės („rūšinio vyno“) pavadinimo nuoroda pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 118z straipsnį“.

e)   vynams, kuriems nesuteikta SKVN nei SGN, kuris parduodamas su nurodytais derliaus metais ir su nurodytais rūšinių vynų su naudotos vynuogių veislės pavadinimais: „Šiuo dokumentu patvirtinami derliaus metai ir naudotos vynuogių veislės („rūšinio vyno“) pavadinimo (-ų) nuoroda pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 118z straipsnį.“

| — | Ungari keeles:

  a)   az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel (OEM) ellátott borok esetében: »Ez az okmány az oltalom alatt álló eredetmegjelölést tanúsító okmánynak minősül«, »Nyilvántartási szám az E-Bacchus nyilvántartásban: [..., ...]«;
  b)   az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel (OFJ) ellátott borok esetében: »Ez az okmány az oltalom alatt álló földrajzi jelzést tanúsító okmánynak minősül«, »Nyilvántartási szám az E-Bacchus nyilvántartásban: [..., ...]«;
  c)   az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, illetve oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel nem rendelkező, a szüret évének feltüntetésével forgalmazott borok esetében: »Ez az okmány a szüret évét igazoló okmánynak minősül az 1234/2007/EK rendelet 118z. cikkének megfelelően«;
  d)   az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, illetve oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel nem rendelkező, a borszőlőfajta (borszőlőfajták) feltüntetésével forgalmazott fajtaborok esetében: »Ez az okmány a borszőlőfajtát vagy borszőlőfajtákat (’fajtabor’) igazoló okmánynak minősül az 1234/2007/EK rendelet 118z. cikkének megfelelően«;
  e)   az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, illetve oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel nem rendelkező, a szüret évének és a borszőlőfajtá(k)nak a feltüntetésével forgalmazott borok esetében: »Ez az okmány a szüret évét és a borszőlőfajtát vagy borszőlőfajtákat (’fajtabor’) igazoló okmánynak minősül az 1234/2007/EK rendelet 118z. cikkének megfelelően«. |
| --- | --- |

—

Ungari keeles:

a)   az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel (OEM) ellátott borok esetében: »Ez az okmány az oltalom alatt álló eredetmegjelölést tanúsító okmánynak minősül«, »Nyilvántartási szám az E-Bacchus nyilvántartásban: [..., ...]«;

b)   az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel (OFJ) ellátott borok esetében: »Ez az okmány az oltalom alatt álló földrajzi jelzést tanúsító okmánynak minősül«, »Nyilvántartási szám az E-Bacchus nyilvántartásban: [..., ...]«;

c)   az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, illetve oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel nem rendelkező, a szüret évének feltüntetésével forgalmazott borok esetében: »Ez az okmány a szüret évét igazoló okmánynak minősül az 1234/2007/EK rendelet 118z. cikkének megfelelően«;

d)   az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, illetve oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel nem rendelkező, a borszőlőfajta (borszőlőfajták) feltüntetésével forgalmazott fajtaborok esetében: »Ez az okmány a borszőlőfajtát vagy borszőlőfajtákat (’fajtabor’) igazoló okmánynak minősül az 1234/2007/EK rendelet 118z. cikkének megfelelően«;

e)   az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, illetve oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel nem rendelkező, a szüret évének és a borszőlőfajtá(k)nak a feltüntetésével forgalmazott borok esetében: »Ez az okmány a szüret évét és a borszőlőfajtát vagy borszőlőfajtákat (’fajtabor’) igazoló okmánynak minősül az 1234/2007/EK rendelet 118z. cikkének megfelelően«.

| — | Malta keeles:

  (a)   għall-inbejjed DPO: “Dan id-dokument jgħodd bħala attestazzjoni tad-Denominazzjoni Protetta tal-Oriġini”, “Nru [..., ...] tar-reġistru E-Bacchus”
  (b)   għall-inbejjed IĠP: “Dan id-dokument jgħodd bħala attestazzjoni tal-Indikazzjoni Ġeografika Protetta”, “Nru [..., ...] tar-reġistru E-Bacchus”
  (c)   għall-inbejjed bla DPO jew IĠP, ikkummerċjalizzati bl-indikazzjoni tas-sena tal-ħsad: “Dan id-dokument jgħodd bħala ċertifikazzjoni tas-sena tal-ħsad, skont l-Artikolu 118f tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007”
  (d)   għall-inbejjed bla DPO jew IĠP, ikkummerċjalizzati bl-indikazzjoni tal-varjetà(jiet) tal-għeneb: “Dan id-dokument jgħodd bħala ċertifikazzjoni tal-varjetà(jiet) tal-għeneb, skont l-Artikolu 118f tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007”
  (e)   għall-inbejjed bla DPO jew IĠP, ikkummerċjalizzati bl-indikazzjoni tas-sena tal-ħsad kif ukoll tal-varjetà(jiet) tal-għeneb: “Dan id-dokument jgħodd bħala ċertifikazzjoni tas-sena tal-ħsad u tal-varjetà(jiet) tal-għeneb, skont l-Artikolu 118f tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007”. |
| --- | --- |

—

Malta keeles:

(a)   għall-inbejjed DPO: “Dan id-dokument jgħodd bħala attestazzjoni tad-Denominazzjoni Protetta tal-Oriġini”, “Nru [..., ...] tar-reġistru E-Bacchus”

(b)   għall-inbejjed IĠP: “Dan id-dokument jgħodd bħala attestazzjoni tal-Indikazzjoni Ġeografika Protetta”, “Nru [..., ...] tar-reġistru E-Bacchus”

(c)   għall-inbejjed bla DPO jew IĠP, ikkummerċjalizzati bl-indikazzjoni tas-sena tal-ħsad: “Dan id-dokument jgħodd bħala ċertifikazzjoni tas-sena tal-ħsad, skont l-Artikolu 118f tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007”

(d)   għall-inbejjed bla DPO jew IĠP, ikkummerċjalizzati bl-indikazzjoni tal-varjetà(jiet) tal-għeneb: “Dan id-dokument jgħodd bħala ċertifikazzjoni tal-varjetà(jiet) tal-għeneb, skont l-Artikolu 118f tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007”

(e)   għall-inbejjed bla DPO jew IĠP, ikkummerċjalizzati bl-indikazzjoni tas-sena tal-ħsad kif ukoll tal-varjetà(jiet) tal-għeneb: “Dan id-dokument jgħodd bħala ċertifikazzjoni tas-sena tal-ħsad u tal-varjetà(jiet) tal-għeneb, skont l-Artikolu 118f tar-Regolament (KE) Nru 1234/2007”.

| — | Hollandi keeles:

  a)   voor wijnen met een BOB: „Dit document geldt als bevestiging van een beschermde oorsprongsbenaming”, „Nr. [..., ...] van het e-Bacchusregister”
  b)   voor wijnen met een BGA: „Dit document geldt als bevestiging van een beschermde geografische aanduiding”,: „Nr. [..., ...] van het e-Bacchusregister”
  c)   voor wijnen zonder BOB of BGA die in de handel worden gebracht met vermelding van het oogstjaar: „Dit document geldt als certificatie van het oogstjaar, overeenkomstig artikel 118 septvicies van Verordening (EG) nr. 1234/2007”
  d)   voor wijnen zonder BOB of BGA die in de handel worden gebracht met vermelding van het wijndruivenras of de wijndruivenrassen: „Dit document geldt als certificatie van het wijndruivenras of de wijndruivenrassen („cépagewijn”), overeenkomstig artikel 118 septvicies van Verordening (EG) nr. 1234/2007”
  e)   voor wijnen zonder BOB of BGA die in de handel worden gebracht met vermelding van het oogstjaar en van het wijndruivenras of de wijndruivenrassen: „Dit document geldt als certificatie van het oogstjaar en van het wijndruivenras of de wijndruivenrassen („cépagewijn”), overeenkomstig artikel 118 septvicies van Verordening (EG) nr. 1234/2007” |
| --- | --- |

—

Hollandi keeles:

a)   voor wijnen met een BOB: „Dit document geldt als bevestiging van een beschermde oorsprongsbenaming”, „Nr. [..., ...] van het e-Bacchusregister”

b)   voor wijnen met een BGA: „Dit document geldt als bevestiging van een beschermde geografische aanduiding”,: „Nr. [..., ...] van het e-Bacchusregister”

c)   voor wijnen zonder BOB of BGA die in de handel worden gebracht met vermelding van het oogstjaar: „Dit document geldt als certificatie van het oogstjaar, overeenkomstig artikel 118 septvicies van Verordening (EG) nr. 1234/2007”

d)   voor wijnen zonder BOB of BGA die in de handel worden gebracht met vermelding van het wijndruivenras of de wijndruivenrassen: „Dit document geldt als certificatie van het wijndruivenras of de wijndruivenrassen („cépagewijn”), overeenkomstig artikel 118 septvicies van Verordening (EG) nr. 1234/2007”

e)   voor wijnen zonder BOB of BGA die in de handel worden gebracht met vermelding van het oogstjaar en van het wijndruivenras of de wijndruivenrassen: „Dit document geldt als certificatie van het oogstjaar en van het wijndruivenras of de wijndruivenrassen („cépagewijn”), overeenkomstig artikel 118 septvicies van Verordening (EG) nr. 1234/2007”

| — | Poola keeles:

  a)   w przypadku win posiadających ChNP: »Niniejszy dokument jest równoważny z poświadczeniem chronionej nazwy pochodzenia«, »Nr [..., ...] w rejestrze E-Bacchus«
  b)   w przypadku win posiadających ChOG: »Niniejszy dokument jest równoważny z poświadczeniem chronionego oznaczenia geograficznego«: »Nr [..., ...] w rejestrze E-Bacchus«
  c)   w przypadku win posiadających wskazanie roku zbiorów: »Niniejszy dokument jest równoważny z certyfikacją roku zbiorów, zgodnie z art. 118z rozporządzenia (WE) nr 1234/2007«
  d)   w przypadku win szczepowych ze wskazaniem odmiany (odmian) winorośli: »Niniejszy dokument jest równoważny z certyfikacją odmiany (odmian) winorośli (wino szczepowe), zgodnie z art. 118z rozporządzenia (WE) nr 1234/2007«
  e)   w przypadku win nieposiadających ChNP i ChOG wprowadzanych do obrotu ze wskazaniem roku zbiorów i odmiany (odmian) winorośli: »Niniejszy dokument jest równoważny z certyfikacją roku zbiorów i odmiany (odmian) winorośli (wino szczepowe), zgodnie z art. 118z rozporządzenia (WE) nr 1234/2007« |
| --- | --- |

—

Poola keeles:

a)   w przypadku win posiadających ChNP: »Niniejszy dokument jest równoważny z poświadczeniem chronionej nazwy pochodzenia«, »Nr [..., ...] w rejestrze E-Bacchus«

b)   w przypadku win posiadających ChOG: »Niniejszy dokument jest równoważny z poświadczeniem chronionego oznaczenia geograficznego«: »Nr [..., ...] w rejestrze E-Bacchus«

c)   w przypadku win posiadających wskazanie roku zbiorów: »Niniejszy dokument jest równoważny z certyfikacją roku zbiorów, zgodnie z art. 118z rozporządzenia (WE) nr 1234/2007«

d)   w przypadku win szczepowych ze wskazaniem odmiany (odmian) winorośli: »Niniejszy dokument jest równoważny z certyfikacją odmiany (odmian) winorośli (wino szczepowe), zgodnie z art. 118z rozporządzenia (WE) nr 1234/2007«

e)   w przypadku win nieposiadających ChNP i ChOG wprowadzanych do obrotu ze wskazaniem roku zbiorów i odmiany (odmian) winorośli: »Niniejszy dokument jest równoważny z certyfikacją roku zbiorów i odmiany (odmian) winorośli (wino szczepowe), zgodnie z art. 118z rozporządzenia (WE) nr 1234/2007«

| — | Portugali keeles:

  a)   Relativamente aos vinhos com DOP: «Le présent document vaut attestation d’appellation d’origine protégée», «N.o [..., ...] du registre E-Bacchus»;
  b)   Relativamente aos vinhos com IGP: «Le présent document vaut attestation d’indication géographique protégée», «N.o [..., ...] du registre E-Bacchus»;
  c)   Relativamente aos vinhos sem DOP nem IGP comercializados com indicação do ano de colheita: «Le présent document vaut certification de l’année de récolte, conformément à l’article 118 septvicies du règlement (CE) n.o 1234/2007»;
  d)   Relativamente aos vinhos sem DOP nem IGP comercializados com indicação das castas de uva de vinho: «Le présent document vaut certification de la (des) variété(s) à raisins de cuve («vin de cépage»), conformément à l’article 118 septvicies du règlement (CE) n.o 1234/2007»;
  e)   Relativamente aos vinhos sem DOP nem IGP comercializados com indicação do ano de colheita e das castas de uva de vinho: «Le présent document vaut certification de l’année de récolte et la (des) variété(s) à raisins de cuve («vin de cépage»), conformément à l’article 118 septvicies du règlement (CE) n.o 1234/2007». |
| --- | --- |

—

Portugali keeles:

a)   Relativamente aos vinhos com DOP: «Le présent document vaut attestation d’appellation d’origine protégée», «N.o [..., ...] du registre E-Bacchus»;

b)   Relativamente aos vinhos com IGP: «Le présent document vaut attestation d’indication géographique protégée», «N.o [..., ...] du registre E-Bacchus»;

c)   Relativamente aos vinhos sem DOP nem IGP comercializados com indicação do ano de colheita: «Le présent document vaut certification de l’année de récolte, conformément à l’article 118 septvicies du règlement (CE) n.o 1234/2007»;

d)   Relativamente aos vinhos sem DOP nem IGP comercializados com indicação das castas de uva de vinho: «Le présent document vaut certification de la (des) variété(s) à raisins de cuve («vin de cépage»), conformément à l’article 118 septvicies du règlement (CE) n.o 1234/2007»;

e)   Relativamente aos vinhos sem DOP nem IGP comercializados com indicação do ano de colheita e das castas de uva de vinho: «Le présent document vaut certification de l’année de récolte et la (des) variété(s) à raisins de cuve («vin de cépage»), conformément à l’article 118 septvicies du règlement (CE) n.o 1234/2007».

| — | Rumeenia keeles:

  (a)   pentru vinurile cu DOP: «Prezentul document reprezintă certificarea denumirii de origine protejate», «Nr. [..., ...] din registrul E-Bacchus»;
  (b)   pentru vinurile cu IGP: «Prezentul document reprezintă certificarea indicației geografice protejate»,: «Nr. [..., ...] din registrul E-Bacchus»;
  (c)   pentru vinurile fără DOP sau IGP, comercializate cu mențiunea anului de recoltă: «Prezentul document reprezintă certificarea anului de recoltă, în conformitate cu articolul 118z din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007»;
  (d)   pentru vinurile fără DOP sau IGP, comercializate cu mențiunea soiului (soiurilor) de struguri de vinificație: «Prezentul document reprezintă certificarea soiului (soiurilor) de struguri de vinificație („vin de soiuri”), în conformitate cu articolul 118z din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007»;
  (e)   pentru vinurile fără DOP sau IGP, comercializate cu mențiunea anului de recoltă și cu mențiunea soiului (soiurilor) de struguri de vinificație: «Prezentul document reprezintă certificarea anului de recoltă și a soiului (soiurilor) de struguri de vinificație („vin de soiuri”), în conformitate cu articolul 118z din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007»; |
| --- | --- |

—

Rumeenia keeles:

(a)   pentru vinurile cu DOP: «Prezentul document reprezintă certificarea denumirii de origine protejate», «Nr. [..., ...] din registrul E-Bacchus»;

(b)   pentru vinurile cu IGP: «Prezentul document reprezintă certificarea indicației geografice protejate»,: «Nr. [..., ...] din registrul E-Bacchus»;

(c)   pentru vinurile fără DOP sau IGP, comercializate cu mențiunea anului de recoltă: «Prezentul document reprezintă certificarea anului de recoltă, în conformitate cu articolul 118z din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007»;

(d)   pentru vinurile fără DOP sau IGP, comercializate cu mențiunea soiului (soiurilor) de struguri de vinificație: «Prezentul document reprezintă certificarea soiului (soiurilor) de struguri de vinificație („vin de soiuri”), în conformitate cu articolul 118z din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007»;

(e)   pentru vinurile fără DOP sau IGP, comercializate cu mențiunea anului de recoltă și cu mențiunea soiului (soiurilor) de struguri de vinificație: «Prezentul document reprezintă certificarea anului de recoltă și a soiului (soiurilor) de struguri de vinificație („vin de soiuri”), în conformitate cu articolul 118z din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007»;

| — | Slovaki keeles:

  a)   pre vína s CHOP: ‚Tento doklad osvedčuje chránené označenie pôvodu‘, ‚č. [..., ...] v registri E-Bacchus‘;
  b)   pre vína s CHZO: ‚Tento doklad osvedčuje chránené zemepisné označenie‘,: ‚č. [..., ...] v registri E-Bacchus‘;
  c)   pre vína bez CHOP alebo CHZO uvádzané na trh s označením ročníka zberu: ‚Tento doklad predstavuje certifikáciu ročníka zberu, v súlade s článkom 118z nariadenia (ES) č. 1234/2007‘;
  d)   pre vína bez CHOP alebo CHZO uvádzané na trh s označením odrody (odrôd) muštového hrozna: ‚Tento doklad predstavuje certifikáciu odrody(odrôd) muštového hrozna («odrodové víno»), v súlade s článkom 118z nariadenia (ES) č. 1234/2007‘;
  e)   pre vína bez CHOP alebo CHZO uvádzané na trh s označením ročníka zberu a odrody (odrôd) muštového hrozna: ‚Tento doklad predstavuje certifikáciu odrody(odrôd) muštového hrozna («odrodové víno»), v súlade s článkom 118z nariadenia (ES) č. 1234/2007‘. |
| --- | --- |

—

Slovaki keeles:

a)   pre vína s CHOP: ‚Tento doklad osvedčuje chránené označenie pôvodu‘, ‚č. [..., ...] v registri E-Bacchus‘;

b)   pre vína s CHZO: ‚Tento doklad osvedčuje chránené zemepisné označenie‘,: ‚č. [..., ...] v registri E-Bacchus‘;

c)   pre vína bez CHOP alebo CHZO uvádzané na trh s označením ročníka zberu: ‚Tento doklad predstavuje certifikáciu ročníka zberu, v súlade s článkom 118z nariadenia (ES) č. 1234/2007‘;

d)   pre vína bez CHOP alebo CHZO uvádzané na trh s označením odrody (odrôd) muštového hrozna: ‚Tento doklad predstavuje certifikáciu odrody(odrôd) muštového hrozna («odrodové víno»), v súlade s článkom 118z nariadenia (ES) č. 1234/2007‘;

e)   pre vína bez CHOP alebo CHZO uvádzané na trh s označením ročníka zberu a odrody (odrôd) muštového hrozna: ‚Tento doklad predstavuje certifikáciu odrody(odrôd) muštového hrozna («odrodové víno»), v súlade s článkom 118z nariadenia (ES) č. 1234/2007‘.

| — | Sloveeni keeles:

  (a)   za vina z ZOP: „Ta dokument potrjuje zaščiteno označbo porekla“, „Št. [..., ...] v registru E-Bacchus“
  (b)   za vina z ZGO: „Ta dokument potrjuje zaščiteno geografsko označbo“, „Št. [..., ...] v registru E-Bacchus“
  (c)   za vina brez ZOP ali ZGO, ki se tržijo z navedbo letnika trgatve: „Ta dokument potrjuje certificiranje letnika trgatve v skladu s členom 118z Uredbe (ES) št. 1234/2007“
  (d)   za vina brez ZOP ali ZGO, ki se tržijo z navedbo sort(-e) vinske trte: „Ta dokument potrjuje certificiranje sort(-e) vinske trte (‚sortno vino‘) v skladu s členom 118z Uredbe (ES) št. 1234/2007“
  (e)   za vina brez ZOP ali ZGO, ki se tržijo z navedbo letnika trgatve in navedbo sort(-e) vinske trte: „Ta dokument potrjuje certificiranje letnika trgatve in sort(-e) vinske trte (‚sortno vino‘) v skladu s členom 118z Uredbe (ES) št. 1234/2007“ |
| --- | --- |

—

Sloveeni keeles:

(a)   za vina z ZOP: „Ta dokument potrjuje zaščiteno označbo porekla“, „Št. [..., ...] v registru E-Bacchus“

(b)   za vina z ZGO: „Ta dokument potrjuje zaščiteno geografsko označbo“, „Št. [..., ...] v registru E-Bacchus“

(c)   za vina brez ZOP ali ZGO, ki se tržijo z navedbo letnika trgatve: „Ta dokument potrjuje certificiranje letnika trgatve v skladu s členom 118z Uredbe (ES) št. 1234/2007“

(d)   za vina brez ZOP ali ZGO, ki se tržijo z navedbo sort(-e) vinske trte: „Ta dokument potrjuje certificiranje sort(-e) vinske trte (‚sortno vino‘) v skladu s členom 118z Uredbe (ES) št. 1234/2007“

(e)   za vina brez ZOP ali ZGO, ki se tržijo z navedbo letnika trgatve in navedbo sort(-e) vinske trte: „Ta dokument potrjuje certificiranje letnika trgatve in sort(-e) vinske trte (‚sortno vino‘) v skladu s členom 118z Uredbe (ES) št. 1234/2007“

| — | Soome keeles:

  a)   SAN-viinit: ”Tämä asiakirja todistaa suojatun alkuperänimityksen.”, ”Numero [...] E-Bacchus-rekisterissä”
  b)   SMM-viinit: ”Tämä asiakirja todistaa suojatun maantieteellisen merkinnän.”, ”Numero [...] E-Bacchus-rekisterissä”
  c)   viinit, joilla ei ole SAN-/SMM-merkintää ja jotka pidetään kaupan satovuotta koskevalla merkinnällä varustettuina: ”Tämä asiakirja todistaa satovuoden sertifioinnin asetuksen (EY) N:o 1234/2007 118 z artiklan mukaisesti.”
  d)   viinit, joilla ei ole SAN-/SMM-merkintää ja jotka pidetään kaupan rypälelajiketta koskevalla merkinnällä varustettuina: ”Tämä asiakirja todistaa rypälelajikkeen/rypälelajikkeiden sertifioinnin (”rypälelajikeviinit”) asetuksen (EY) N:o 1234/2007 118 z artiklan mukaisesti.”
  e)   viinit, joilla ei ole SAN-/SMM-merkintää ja jotka pidetään kaupan satovuotta ja rypälelajiketta koskevalla merkinnällä varustettuina: ”Tämä asiakirja todistaa satovuoden ja rypälelajikkeen/rypälelajikkeiden sertifioinnin (”rypälelajikeviinit”) asetuksen (EY) N:o 1234/2007 118 z artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

—

Soome keeles:

a)   SAN-viinit: ”Tämä asiakirja todistaa suojatun alkuperänimityksen.”, ”Numero [...] E-Bacchus-rekisterissä”

b)   SMM-viinit: ”Tämä asiakirja todistaa suojatun maantieteellisen merkinnän.”, ”Numero [...] E-Bacchus-rekisterissä”

c)   viinit, joilla ei ole SAN-/SMM-merkintää ja jotka pidetään kaupan satovuotta koskevalla merkinnällä varustettuina: ”Tämä asiakirja todistaa satovuoden sertifioinnin asetuksen (EY) N:o 1234/2007 118 z artiklan mukaisesti.”

d)   viinit, joilla ei ole SAN-/SMM-merkintää ja jotka pidetään kaupan rypälelajiketta koskevalla merkinnällä varustettuina: ”Tämä asiakirja todistaa rypälelajikkeen/rypälelajikkeiden sertifioinnin (”rypälelajikeviinit”) asetuksen (EY) N:o 1234/2007 118 z artiklan mukaisesti.”

e)   viinit, joilla ei ole SAN-/SMM-merkintää ja jotka pidetään kaupan satovuotta ja rypälelajiketta koskevalla merkinnällä varustettuina: ”Tämä asiakirja todistaa satovuoden ja rypälelajikkeen/rypälelajikkeiden sertifioinnin (”rypälelajikeviinit”) asetuksen (EY) N:o 1234/2007 118 z artiklan mukaisesti.”

| — | Rootsi keeles:

  a)   För vin med SUB: ”Detta dokument gäller som attestering för den skyddade ursprungsbeteckningen xxx med nr [..., ...] i E-Bacchus-registret.”
  b)   För vin med SGB: ”Detta dokument gäller som attestering för den skyddade geografiska beteckningen xxx med nr [..., ...] i E-Bacchus-registret.”
  c)   För vin som inte omfattas av SUB eller SGB och som saluförs med uppgift om skördeår: ”Detta dokument gäller som intyg för skördeåret i enlighet med artikel 118z i förordning (EG) nr 1234/2007.”
  d)   För vin som inte omfattas av SUB eller SGB och som saluförs med uppgift om druvsort eller druvsorter: ”Detta dokument gäller som intyg för druvsorten eller druvsorterna i enlighet med artikel 118z i förordning (EG) nr 1234/2007.”
  e)   För vin som inte omfattas av SUB eller SGB och som saluförs med uppgift om skördeår eller med uppgift om druvsort eller druvsorter: ”Detta dokument gäller som intyg för skördeåret eller för druvsorten eller druvsorterna i enlighet med artikel 118z i förordning (EG) nr 1234/2007.” |
| --- | --- |

—

Rootsi keeles:

a)   För vin med SUB: ”Detta dokument gäller som attestering för den skyddade ursprungsbeteckningen xxx med nr [..., ...] i E-Bacchus-registret.”

b)   För vin med SGB: ”Detta dokument gäller som attestering för den skyddade geografiska beteckningen xxx med nr [..., ...] i E-Bacchus-registret.”

c)   För vin som inte omfattas av SUB eller SGB och som saluförs med uppgift om skördeår: ”Detta dokument gäller som intyg för skördeåret i enlighet med artikel 118z i förordning (EG) nr 1234/2007.”

d)   För vin som inte omfattas av SUB eller SGB och som saluförs med uppgift om druvsort eller druvsorter: ”Detta dokument gäller som intyg för druvsorten eller druvsorterna i enlighet med artikel 118z i förordning (EG) nr 1234/2007.”

e)   För vin som inte omfattas av SUB eller SGB och som saluförs med uppgift om skördeår eller med uppgift om druvsort eller druvsorter: ”Detta dokument gäller som intyg för skördeåret eller för druvsorten eller druvsorterna i enlighet med artikel 118z i förordning (EG) nr 1234/2007.”

IXb LISA

Artikli 50 lõikes 5 osutatud dokumentide esitamise ja teabe avaldamise kord

Artikli 49 lõikes 4 osutatud näidised on komisjoni infosüsteemide abil loodud elektroonilise andmebaasi E-Bacchus kaudu vabalt kättesaadavad järgmisel aadressil:

http://ec.europa.eu/agriculture/markets/wine/e-bacchus/

Praktilise teabe saamiseks infosüsteemile juurdepääsu ning esitatavate dokumentide ja avaldatava teabe kättesaadavuse kohta pöörduvad käesoleva määruse alusel tegutsevad asutused ja isikud komisjoni poole järgmisel aadressil:

eriotstarbeline e-posti aadress: AGRI-CONTACT-EBACCHUS@ec.europa.eu

---

| 13.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/38 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 315/2012,

12. aprill 2012,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 606/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 479/2008 teatavad rakenduseeskirjad seoses viinamarjasaaduste kategooriate, veinivalmistustavade ja asjaomaste piirangutega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 121 kolmandat ja neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009 (2) artiklis 3 on sätestatud, et lubatud veinivalmistustavad on loetletud kõnealuse määruse I lisas. Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon muutis teatavate liidus juba lubatud veinivalmistustavade kasutamise tingimusi. Et viia need vastavusse kehtivate rahvusvaheliste normidega ja tagada liidu tootjatele samasugused uued võimalused, mis on antud kolmandate riikide tootjatele, tuleks liidus kõnealuste veinivalmistustavade kasutamise tingimusi Rahvusvahelises Viinamarja- ja Veiniorganisatsioonis kehtestatud kasutustingimustest lähtuvalt muuta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 606/2009 (2) artiklis 3 on sätestatud, et lubatud veinivalmistustavad on loetletud kõnealuse määruse I lisas. Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon muutis teatavate liidus juba lubatud veinivalmistustavade kasutamise tingimusi. Et viia need vastavusse kehtivate rahvusvaheliste normidega ja tagada liidu tootjatele samasugused uued võimalused, mis on antud kolmandate riikide tootjatele, tuleks liidus kõnealuste veinivalmistustavade kasutamise tingimusi Rahvusvahelises Viinamarja- ja Veiniorganisatsioonis kehtestatud kasutustingimustest lähtuvalt muuta.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 606/2009 on lubatud polüvinüülimidasooli ja polüvinüülpürrolidooni kopolümeeride kasutamine vase, raua ja raskemetallide sisalduse vähendamiseks, tingimusel et kopolümeerid on kooskõlas Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistuskoodeksi nõuetega, eelkõige monomeeride sisalduse piirmäärade suhtes. Arvestades, et Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon ei ole kõnealuseid nõudeid veel vastu võtnud, tuleks osutatud veinivalmistustava määruse (EÜ) nr 606/2009 lisast I välja jätta. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 606/2009 on lubatud polüvinüülimidasooli ja polüvinüülpürrolidooni kopolümeeride kasutamine vase, raua ja raskemetallide sisalduse vähendamiseks, tingimusel et kopolümeerid on kooskõlas Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni veinivalmistuskoodeksi nõuetega, eelkõige monomeeride sisalduse piirmäärade suhtes. Arvestades, et Rahvusvaheline Viinamarja- ja Veiniorganisatsioon ei ole kõnealuseid nõudeid veel vastu võtnud, tuleks osutatud veinivalmistustava määruse (EÜ) nr 606/2009 lisast I välja jätta.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 606/2009 on lubatud kasutada seenpäritolu kitiinglükaani. Praegu valmistatakse liidus kõnealust toodet üksnes seene Aspergillus niger baasil. Kuna kõnealused tooted on Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni poolt lubatud ja viimase poolt rahvusvahelises veinivalmistuskoodeksis avaldatud täpsustusega, et nad pärinevad seenest Aspergillus niger, tuleb lisada vastav täpsustus ka määrusesse (EÜ) nr 606/2009. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 606/2009 on lubatud kasutada seenpäritolu kitiinglükaani. Praegu valmistatakse liidus kõnealust toodet üksnes seene Aspergillus niger baasil. Kuna kõnealused tooted on Rahvusvahelise Viinamarja- ja Veiniorganisatsiooni poolt lubatud ja viimase poolt rahvusvahelises veinivalmistuskoodeksis avaldatud täpsustusega, et nad pärinevad seenest Aspergillus niger, tuleb lisada vastav täpsustus ka määrusesse (EÜ) nr 606/2009.

| (4) | Veinidele, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust „Douro” ja kaitstud geograafilist tähist „Duriense” koos väljendiga „colheita tardia”, on tehtud vääveldioksiidi piirmäära suhtes erand. Portugal on taotlenud, et kõnealune erand hõlmaks kõiki Portugali veine, millel on osutatud veinidega samad omadused ja millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust ja kaitstud geograafilist tähist koos väljendiga „colheita tardia”. Nende veinide puhul tuleks lubada vääveldioksiidi piirmäära 400 milligrammi liitri kohta. |
| --- | --- |

(4)

Veinidele, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust „Douro” ja kaitstud geograafilist tähist „Duriense” koos väljendiga „colheita tardia”, on tehtud vääveldioksiidi piirmäära suhtes erand. Portugal on taotlenud, et kõnealune erand hõlmaks kõiki Portugali veine, millel on osutatud veinidega samad omadused ja millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust ja kaitstud geograafilist tähist koos väljendiga „colheita tardia”. Nende veinide puhul tuleks lubada vääveldioksiidi piirmäära 400 milligrammi liitri kohta.

| (5) | Võttes arvesse, et traditsioonilist eriväljendit „vino generoso” ei kohaldata enam üksnes liköörveinidele, tuleks kohandada määruse (EÜ) nr 606/2009 III lisa B osa 8. punktis osutatud sätet kõnealuse väljendi kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse, et traditsioonilist eriväljendit „vino generoso” ei kohaldata enam üksnes liköörveinidele, tuleks kohandada määruse (EÜ) nr 606/2009 III lisa B osa 8. punktis osutatud sätet kõnealuse väljendi kasutamise kohta.

| (6) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 606/2009 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 606/2009 vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõike 3 kohaselt esitatud regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõike 3 kohaselt esitatud regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 606/2009 muudetakse järgmiselt:

| a) | I lisa A osa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale; |
| --- | --- |

a)

I lisa A osa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale;

| b) | I lisa B osa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale; |
| --- | --- |

b)

I lisa B osa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale;

| c) | III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale. |
| --- | --- |

c)

III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. aprill 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 193, 24.7.2009, lk 1.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa A osa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabelit muudetakse järgmiselt:






  a) | 10. rea esimese veeru kümnes ja üheteistkümnes taane asendatakse järgmisega:






  „— | Aspergillus niger’ist saadud kitosaan, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Tabelit muudetakse järgmiselt:

a)

10. rea esimese veeru kümnes ja üheteistkümnes taane asendatakse järgmisega:

„—

Aspergillus niger’ist saadud kitosaan,

| — | Aspergillus niger’ist saadud kitiinglükaan.” |
| --- | --- |

—

Aspergillus niger’ist saadud kitiinglükaan.”

| b) | 31. rea kolmas veerg asendatakse järgmisega:
  „Kasutamise piirmäär on 1 g/hl, kusjuures vasesisaldus töödeldud tootes ei tohi ületada 1 mg/l, erandiks on liköörveinid, mis on valmistatud kääritamata või osaliselt kääritatud viinamarjavirdest, kusjuures vasesisaldus töödeldud tootes ei tohi ületada 2 mg/l.” |
| --- | --- |

b)

31. rea kolmas veerg asendatakse järgmisega:

„Kasutamise piirmäär on 1 g/hl, kusjuures vasesisaldus töödeldud tootes ei tohi ületada 1 mg/l, erandiks on liköörveinid, mis on valmistatud kääritamata või osaliselt kääritatud viinamarjavirdest, kusjuures vasesisaldus töödeldud tootes ei tohi ületada 2 mg/l.”

| c) | 41. rida jäetakse välja. |
| --- | --- |

c)

41. rida jäetakse välja.

| d) | 44. rea esimene veerg asendatakse järgmisega:
  „Töötlemine Aspergillus niger’ist saadud kitosaaniga”. |
| --- | --- |

d)

44. rea esimene veerg asendatakse järgmisega:

„Töötlemine Aspergillus niger’ist saadud kitosaaniga”.

| e) | 45. rea esimene veerg asendatakse järgmise tekstiga:
  „Töötlemine Aspergillus niger’ist saadud kitiinglükaaniga”. |
| --- | --- |

e)

45. rea esimene veerg asendatakse järgmise tekstiga:

„Töötlemine Aspergillus niger’ist saadud kitiinglükaaniga”.

| 2) | 6. liide asendatakse järgmisega:

  „Liide 6

  Nõuded dimetüüldikarbonaadi kohta

  KASUTUSALA
  Dimetüüldikarbonaati võib veinile lisada ühel või mitmel järgmisel eesmärgil:






  a) | fermenteeritavat suhkrut sisaldava veini mikrobioloogilise stabiilsuse tagamiseks pudelis, |
| --- | --- | --- |

2)

6. liide asendatakse järgmisega:

„Liide 6

Nõuded dimetüüldikarbonaadi kohta

KASUTUSALA

Dimetüüldikarbonaati võib veinile lisada ühel või mitmel järgmisel eesmärgil:

a)

fermenteeritavat suhkrut sisaldava veini mikrobioloogilise stabiilsuse tagamiseks pudelis,

| b) | ebasoovitavate pärmseente ja piimhappebakterite arenemise vältimiseks, |
| --- | --- |

b)

ebasoovitavate pärmseente ja piimhappebakterite arenemise vältimiseks,

| c) | magusate, poolmagusate ja poolkuivade veinide käärimisprotsessi peatamiseks. |
| --- | --- |

c)

magusate, poolmagusate ja poolkuivade veinide käärimisprotsessi peatamiseks.

NÕUDED

| — | eesmärgi a puhul tuleb dimetüüldikarbonaati lisada üksnes veidi aega enne villimist; |
| --- | --- |

—

eesmärgi a puhul tuleb dimetüüldikarbonaati lisada üksnes veidi aega enne villimist;

| — | kasutatud toode peab vastama direktiivis 2008/84/EÜ sätestatud puhtusekriteeriumitele; |
| --- | --- |

—

kasutatud toode peab vastama direktiivis 2008/84/EÜ sätestatud puhtusekriteeriumitele;

| — | nimetatud töötlemisviis registreeritakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 185c lõikes 2 osutatud registris.” |
| --- | --- |

—

nimetatud töötlemisviis registreeritakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 185c lõikes 2 osutatud registris.”

| 3) | 11. liide jäetakse välja. |
| --- | --- |

3)

11. liide jäetakse välja.

| 4) | 12. liite osa „Nõuded” 1. punkti esimene taane asendatakse järgmisega:






  „— | Esmalt võib veini jahutada.” |
| --- | --- | --- |

4)

12. liite osa „Nõuded” 1. punkti esimene taane asendatakse järgmisega:

Nõuded

„—

Esmalt võib veini jahutada.”

| 5) | 13. liite pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Eeskirjad veinide töötlemise kohta Aspergillus niger’ saadud kitosaani ja Aspergillus niger’ist saadud kitiinglükaaniga”. |
| --- | --- |

5)

13. liite pealkiri asendatakse järgmisega:

„Eeskirjad veinide töötlemise kohta Aspergillus niger’ saadud kitosaani ja Aspergillus niger’ist saadud kitiinglükaaniga”.

Eeskirjad veinide töötlemise kohta Aspergillus niger

Aspergillus niger

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 606/2009 I lisa B osa punkti A alapunkti 2 alapunkti e üheksas taane asendatakse järgmisega:

| „— | Portugalist pärit veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist koos väljendiga „colheita tardia”;”. |
| --- | --- |

„—

Portugalist pärit veinid, millel on õigus kanda kaitstud päritolunimetust või kaitstud geograafilist tähist koos väljendiga „colheita tardia”;”.

---

III LISA

III lisa punkti B alapunkti 8 esimeses lõigus asendatakse sissejuhatav lauseosa järgmisega:

„Liköörveinide puhul kasutatakse traditsioonilist eriväljendit „vino generoso” üksnes kaitstud päritolunimetusega kuiva liköörveini puhul, mis on valminud tervenisti või osaliselt pärmikile all ning:”.

---

| 13.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/42 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/42

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 316/2012,

12. aprill 2012,

millega 168. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 20. märtsil 2012 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta kahtteist kannet oma loetelus isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. 2. aprillil 2012 otsustas sanktsioonide komitee ühe füüsilise isiku loetelust välja jätta, olles vaadanud läbi nimetatud isiku taotluse end loetelust välja jätta ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1904(2009) alusel määratud ombudsmani põhjaliku aruande. |
| --- | --- |

(2)

20. märtsil 2012 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee muuta kahtteist kannet oma loetelus isikutest, rühmitustest ja üksustest, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. 2. aprillil 2012 otsustas sanktsioonide komitee ühe füüsilise isiku loetelust välja jätta, olles vaadanud läbi nimetatud isiku taotluse end loetelust välja jätta ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1904(2009) alusel määratud ombudsmani põhjaliku aruande.

| (3) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada. |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. aprill 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

| (1) | Pealkirja „Füüsilised isikud” all jäetakse välja järgmine kanne:
  „Mondher Ben Mohsen Ben Ali Al-Baazaoui (teiste nimedega a) Manza Mondher, b) Hanza Mondher, c) Al Yamani Noman, d) Hamza, e) Abdellah). Aadress: 17 Boulevard Soustre, 04000 Digne-les-Bains, Prantsusmaa. Sünniaeg: a) 18.3.1967, b) 18.8.1968, 28.5.1961. Sünnikoht: Kairouan, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: K602878 (5.11.1993 välja antud Tuneesia pass, mis aegus 9.6.2001). Muu teave: Itaalia andis isiku Prantsusmaale üle 4.9.2003. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.6.2003.’ |
| --- | --- |

(1)

Pealkirja „Füüsilised isikud” all jäetakse välja järgmine kanne:

„Mondher Ben Mohsen Ben Ali Al-Baazaoui (teiste nimedega a) Manza Mondher, b) Hanza Mondher, c) Al Yamani Noman, d) Hamza, e) Abdellah). Aadress: 17 Boulevard Soustre, 04000 Digne-les-Bains, Prantsusmaa. Sünniaeg: a) 18.3.1967, b) 18.8.1968, 28.5.1961. Sünnikoht: Kairouan, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: K602878 (5.11.1993 välja antud Tuneesia pass, mis aegus 9.6.2001). Muu teave: Itaalia andis isiku Prantsusmaale üle 4.9.2003. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.6.2003.’

| (2) | Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Qaida (teiste nimedega a) „The Base”, b) Al Qaeda, c) Islamic Salvation Foundation, d) The Group for the Preservation of the Holy Sites, e) The Islamic Army for the Liberation of Holy Places, f) The World Islamic Front for Jihad Against Jews and Crusaders, g) Usama Bin Laden Network, h) Usama Bin Laden Organisation, i) Al Qa’ida, j) Islamic Army). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.10.2001.” asendatakse järgmisega:
  „Al-Qaida (teiste nimedega a) „The Base”, b) Al Qaeda, c) Islamic Salvation Foundation, d) The Group for the Preservation of the Holy Sites, e) The Islamic Army for the Liberation of Holy Places, f) The World Islamic Front for Jihad Against Jews and Crusaders, g) Usama Bin Laden Network, h) Usama Bin Laden Organisation, i) Al Qa’ida, j) Al Qa’ida/Islamic Army). Muu teave: varem nimetatud: „Al Qa’ida/Islamic Army”. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.10.2001.” |
| --- | --- |

(2)

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Qaida (teiste nimedega a) „The Base”, b) Al Qaeda, c) Islamic Salvation Foundation, d) The Group for the Preservation of the Holy Sites, e) The Islamic Army for the Liberation of Holy Places, f) The World Islamic Front for Jihad Against Jews and Crusaders, g) Usama Bin Laden Network, h) Usama Bin Laden Organisation, i) Al Qa’ida, j) Islamic Army). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.10.2001.” asendatakse järgmisega:

„Al-Qaida (teiste nimedega a) „The Base”, b) Al Qaeda, c) Islamic Salvation Foundation, d) The Group for the Preservation of the Holy Sites, e) The Islamic Army for the Liberation of Holy Places, f) The World Islamic Front for Jihad Against Jews and Crusaders, g) Usama Bin Laden Network, h) Usama Bin Laden Organisation, i) Al Qa’ida, j) Al Qa’ida/Islamic Army). Muu teave: varem nimetatud: „Al Qa’ida/Islamic Army”. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.10.2001.”

| (3) | Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Wafa Humanitarian Organisation (teiste nimedega Al Wafa, Al Wafa Organisation, Wafa Al-Igatha Al-Islamia) Jordan house nr 125, Street 54, Phase II Hayatabad, Peshawar, Pakistan; kontorid Saudi Araabias, Kuveidis ja Araabia Ühendemiraatides” asendatakse järgmisega:
  „Wafa Humanitarian Organisation (teiste nimedega a) Al Wafa, b) Al Wafa Organisation, c) Wafa Al-Igatha Al-Islamia). Aadress: a) Jordan house nr 125, Street 54, Phase II Hayatabad, Peshawar, Pakistan (loetelusse lisamise ajal); b) Saudi Araabia (loetelusse lisamise ajal); c) Kuveit (loetelusse lisamise ajal); d) Araabia Ühendemiraadid (loetelusse lisamise ajal); e) Afganistan (loetelusse lisamise ajal). Muu teave: peakorter 2001. aasta seisuga Afganistanis Kandaharis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.10.2001.” |
| --- | --- |

(3)

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Wafa Humanitarian Organisation (teiste nimedega Al Wafa, Al Wafa Organisation, Wafa Al-Igatha Al-Islamia) Jordan house nr 125, Street 54, Phase II Hayatabad, Peshawar, Pakistan; kontorid Saudi Araabias, Kuveidis ja Araabia Ühendemiraatides” asendatakse järgmisega:

„Wafa Humanitarian Organisation (teiste nimedega a) Al Wafa, b) Al Wafa Organisation, c) Wafa Al-Igatha Al-Islamia). Aadress: a) Jordan house nr 125, Street 54, Phase II Hayatabad, Peshawar, Pakistan (loetelusse lisamise ajal); b) Saudi Araabia (loetelusse lisamise ajal); c) Kuveit (loetelusse lisamise ajal); d) Araabia Ühendemiraadid (loetelusse lisamise ajal); e) Afganistan (loetelusse lisamise ajal). Muu teave: peakorter 2001. aasta seisuga Afganistanis Kandaharis. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.10.2001.”

| (4) | Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Rabita Trust, Room 9 A, Second Floor, Wahdat Road, Education Town, Lahore, Pakistan; Wares Colony, Lahore, Pakistan” asendatakse järgmisega:
  „Rabita Trust, Aadress: a) Room 9 A, Second Floor, Wahdat Road, Education Town, Lahore, Pakistan; b) Wares Colony, Lahore, Pakistan (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.10.2001.” |
| --- | --- |

(4)

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Rabita Trust, Room 9 A, Second Floor, Wahdat Road, Education Town, Lahore, Pakistan; Wares Colony, Lahore, Pakistan” asendatakse järgmisega:

„Rabita Trust, Aadress: a) Room 9 A, Second Floor, Wahdat Road, Education Town, Lahore, Pakistan; b) Wares Colony, Lahore, Pakistan (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.10.2001.”

| (5) | Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramain Foundation (Indoneesia) (teise nimega Yayasan Al-Manahil-Indonesia), Jalan Laut Sulawesi Block DII/4, Kavling Angkatan Laut Duren Sawit, Jakarta Timur 13440, Indoneesia. Muu teave: telefon 021-86611265 ja 021- 86611266; faks: 021-8620174.” asendatakse järgmisega:
  „Al-Haramain Foundation (Indoneesia) (teise nimega Yayasan Al-Manahil-Indonesia). Aadress: Jalan Laut Sulawesi Block DII/4, Kavling Angkatan Laut Duren Sawit, Jakarta Timur 13440, Indoneesia (loetelusse lisamise ajal). Muu teave: a) telefon 021-86611265 ja 021- 86611266; b) faks: 021-8620174. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 26.1.2004.” |
| --- | --- |

(5)

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramain Foundation (Indoneesia) (teise nimega Yayasan Al-Manahil-Indonesia), Jalan Laut Sulawesi Block DII/4, Kavling Angkatan Laut Duren Sawit, Jakarta Timur 13440, Indoneesia. Muu teave: telefon 021-86611265 ja 021- 86611266; faks: 021-8620174.” asendatakse järgmisega:

„Al-Haramain Foundation (Indoneesia) (teise nimega Yayasan Al-Manahil-Indonesia). Aadress: Jalan Laut Sulawesi Block DII/4, Kavling Angkatan Laut Duren Sawit, Jakarta Timur 13440, Indoneesia (loetelusse lisamise ajal). Muu teave: a) telefon 021-86611265 ja 021- 86611266; b) faks: 021-8620174. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 26.1.2004.”

| (6) | Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramain Foundation (Pakistan), House nr 279, Nazimuddin Road, F-10/1, Islamabad, Pakistan” asendatakse järgmisega:
  „Al-Haramain Foundation (Pakistan). Aadress: House nr 279, Nazimuddin Road, F-10/1, Islamabad, Pakistan (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 26.1.2004.” |
| --- | --- |

(6)

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramain Foundation (Pakistan), House nr 279, Nazimuddin Road, F-10/1, Islamabad, Pakistan” asendatakse järgmisega:

„Al-Haramain Foundation (Pakistan). Aadress: House nr 279, Nazimuddin Road, F-10/1, Islamabad, Pakistan (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 26.1.2004.”

| (7) | Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramayn Foundation (Kenya), a) Nairobi, Kenya, b) Garissa, Kenya, c) Dadaab, Kenya” asendatakse järgmisega:
  „Al-Haramayn Foundation (Kenya). Aadress: a) Nairobi, Kenya (loetelusse lisamise ajal); b) Garissa, Kenya (loetelusse lisamise ajal); c) Dadaab, Kenya (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 26.1.2004.” |
| --- | --- |

(7)

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramayn Foundation (Kenya), a) Nairobi, Kenya, b) Garissa, Kenya, c) Dadaab, Kenya” asendatakse järgmisega:

„Al-Haramayn Foundation (Kenya). Aadress: a) Nairobi, Kenya (loetelusse lisamise ajal); b) Garissa, Kenya (loetelusse lisamise ajal); c) Dadaab, Kenya (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 26.1.2004.”

| (8) | Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramayn Foundation (Tansaania), a) PO box 3616, Dar es Salaam, Tansaania, b) Tanga, c) Singida” asendatakse järgmisega:
  „Al-Haramayn Foundation (Tansaania). Aadress: a) PO box 3616, Dar es Salaam, Tansaania (loetelusse lisamise ajal); b) Tanga (loetelusse lisamise ajal); c) Singida (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 26.1.2004.” |
| --- | --- |

(8)

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramayn Foundation (Tansaania), a) PO box 3616, Dar es Salaam, Tansaania, b) Tanga, c) Singida” asendatakse järgmisega:

„Al-Haramayn Foundation (Tansaania). Aadress: a) PO box 3616, Dar es Salaam, Tansaania (loetelusse lisamise ajal); b) Tanga (loetelusse lisamise ajal); c) Singida (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 26.1.2004.”

| (9) | Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramain (Afganistani filiaal). Aadress: Afganistan” asendatakse järgmisega:
  „Al-Haramain (Afganistani filiaal). Aadress: Afganistan (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.7.2004.” |
| --- | --- |

(9)

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramain (Afganistani filiaal). Aadress: Afganistan” asendatakse järgmisega:

„Al-Haramain (Afganistani filiaal). Aadress: Afganistan (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.7.2004.”

| (10) | Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramain (Albaania filiaal). Aadress: Irfan Tomini Street 58, Tirana, Albaania” asendatakse järgmisega:
  „Al-Haramain (Albaania filiaal). Aadress: Irfan Tomini Street 58, Tirana, Albaania (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.7.2004.” |
| --- | --- |

(10)

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramain (Albaania filiaal). Aadress: Irfan Tomini Street 58, Tirana, Albaania” asendatakse järgmisega:

„Al-Haramain (Albaania filiaal). Aadress: Irfan Tomini Street 58, Tirana, Albaania (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.7.2004.”

| (11) | Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramain (Bangladeshi filiaal). Aadress: House 1, Road 1, S-6, Uttara, Dhaka; Bangladesh” asendatakse järgmisega:
  „Al-Haramain (Bangladeshi filiaal). Aadress: House 1, Road 1, S-6, Uttara, Dhaka, Bangladesh (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.7.2004.” |
| --- | --- |

(11)

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramain (Bangladeshi filiaal). Aadress: House 1, Road 1, S-6, Uttara, Dhaka; Bangladesh” asendatakse järgmisega:

„Al-Haramain (Bangladeshi filiaal). Aadress: House 1, Road 1, S-6, Uttara, Dhaka, Bangladesh (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.7.2004.”

| (12) | Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramain (Etioopia filiaal). Aadress: Woreda District 24 Kebele Section 13, Addis Abeba, Etioopia” asendatakse järgmisega:
  „Al-Haramain (Etioopia filiaal). Aadress: Woreda District 24 Kebele Section 13, Addis Abeba, Etioopia (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.7.2004.” |
| --- | --- |

(12)

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramain (Etioopia filiaal). Aadress: Woreda District 24 Kebele Section 13, Addis Abeba, Etioopia” asendatakse järgmisega:

„Al-Haramain (Etioopia filiaal). Aadress: Woreda District 24 Kebele Section 13, Addis Abeba, Etioopia (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 6.7.2004.”

| (13) | Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramain Foundation (Union of the Comoros). Aadress: B/P: 1652 Moroni, Union of the Comoros” asendatakse järgmisega:
  „Al-Haramain Foundation (Komoori Liit). Aadress: B/P: 1652 Moroni, Komoori Liit (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 28.9.2004.” |
| --- | --- |

(13)

Pealkirja „Juriidilised isikud, rühmitused ja üksused” all olev kanne „Al-Haramain Foundation (Union of the Comoros). Aadress: B/P: 1652 Moroni, Union of the Comoros” asendatakse järgmisega:

„Al-Haramain Foundation (Komoori Liit). Aadress: B/P: 1652 Moroni, Komoori Liit (loetelusse lisamise ajal). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 28.9.2004.”

---

| 13.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/45 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/45

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 317/2012,

12. aprill 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. aprill 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 49,6 |
| TN | 107,6 |
| TR | 116,0 |
| ZZ | 91,1 |
| 0707 00 05 | TR | 155,7 |
| ZZ | 155,7 |
| 0709 91 00 | EG | 66,1 |
| ZZ | 66,1 |
| 0709 93 10 | MA | 80,0 |
| TR | 119,5 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 10 20 | EG | 52,3 |
| IL | 92,6 |
| MA | 47,6 |
| TN | 54,7 |
| TR | 61,6 |
| ZA | 34,5 |
| ZZ | 57,2 |
| 0805 50 10 | TR | 57,2 |
| ZZ | 57,2 |
| 0808 10 80 | AR | 92,1 |
| BR | 84,7 |
| CA | 121,8 |
| CL | 105,5 |
| CN | 112,5 |
| MK | 31,8 |
| US | 179,8 |
| ZA | 156,2 |
| ZZ | 110,6 |
| 0808 30 90 | AR | 91,8 |
| CL | 121,5 |
| CN | 77,5 |
| US | 107,0 |
| UY | 67,7 |
| ZA | 113,4 |
| ZZ | 96,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

49,6

TN

107,6

TR

116,0

ZZ

91,1

0707 00 05

TR

155,7

ZZ

155,7

0709 91 00

EG

66,1

ZZ

66,1

0709 93 10

MA

80,0

TR

119,5

ZZ

99,8

0805 10 20

EG

52,3

IL

92,6

MA

47,6

TN

54,7

TR

61,6

ZA

34,5

ZZ

57,2

0805 50 10

TR

57,2

ZZ

57,2

0808 10 80

AR

92,1

BR

84,7

CA

121,8

CL

105,5

CN

112,5

MK

31,8

US

179,8

ZA

156,2

ZZ

110,6

0808 30 90

AR

91,8

CL

121,5

CN

77,5

US

107,0

UY

67,7

ZA

113,4

ZZ

96,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 13.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/47 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/47

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 318/2012,

12. aprill 2012,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes turustusaastaks 2011/2012 rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 306/2012 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud turustusaastaks 2011/2012 on kehtestatud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 (3). Kõnealuseid hindu ja makse on viimati muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 306/2012 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja tollimakse muuta määruse (EÜ) nr 951/2006 artikli 36 kohaselt.

| (3) | Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Vajadusest tagada, et kõnealust meedet hakataks kohaldama võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele rakendusmäärusega (EL) nr 971/2011 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse turustusaastaks 2011/2012 muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. aprill 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 254, 30.9.2011, lk 12.

3

(4)  ELT L 101, 11.4.2012, lk 3.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 13. aprillist 2012

| (eurodes) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 12 10 (1) | 43,14 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 43,14 | 1,67 |
| 1701 13 10 (1) | 43,14 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 43,14 | 1,96 |
| 1701 14 10 (1) | 43,14 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 43,14 | 1,96 |
| 1701 91 00 (2) | 47,94 | 3,09 |
| 1701 99 10 (2) | 47,94 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 47,94 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(eurodes)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 12 10 (1)

43,14

0,00

1701 12 90 (1)

43,14

1,67

1701 13 10 (1)

43,14

0,00

1701 13 90 (1)

43,14

1,96

1701 14 10 (1)

43,14

0,00

1701 14 90 (1)

43,14

1,96

1701 91 00 (2)

47,94

3,09

1701 99 10 (2)

47,94

0,00

1701 99 90 (2)

47,94

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % sahharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 13.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/49 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/49

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

11. aprill 2012,

millega muudetakse otsust 2008/961/EÜ teatavate kolmanda riigi raamatupidamisstandardite ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kasutamise kohta konsolideeritud raamatupidamisaruannete koostamisel kolmandate riikide väärtpaberiemitentide poolt

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 2256 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/194/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 2004/109/EÜ artiklile 23 võib vabastada kolmanda riigi emitendid nõudest koostada konsolideeritud aruanded vastavalt liidus vastu võetud rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele (IFRS), kui kõnealuse kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega (GAAP) on kehtestatud samaväärsed nõuded. Et hinnata, kas kõnealuse kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted on samaväärsed vastuvõetud IFRSiga, on komisjoni määruses (EÜ) nr 1569/2007 (2) sätestatud samaväärsuse määratlus ja kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete (GAAP) samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 2004/109/EÜ artiklile 23 võib vabastada kolmanda riigi emitendid nõudest koostada konsolideeritud aruanded vastavalt liidus vastu võetud rahvusvahelistele finantsaruandlusstandarditele (IFRS), kui kõnealuse kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega (GAAP) on kehtestatud samaväärsed nõuded. Et hinnata, kas kõnealuse kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted on samaväärsed vastuvõetud IFRSiga, on komisjoni määruses (EÜ) nr 1569/2007 (2) sätestatud samaväärsuse määratlus ja kolmanda riigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete (GAAP) samaväärsuse kindlaksmääramise mehhanism.

| (2) | Oluline on hinnata nende riikide jõupingutusi, kes on võtnud meetmeid oma raamatupidamisstandardite lähendamiseks IFRSile või selle kasutusele võtmiseks. Seepärast on määrust (EÜ) nr 1569/2007 muudetud, et pikendada aega, mille jooksul ajutiselt käsitatakse asjaomaseid raamatupidamisstandardeid samaväärsetena IFRSiga, kuni 31. detsembrini 2014. |
| --- | --- |

(2)

Oluline on hinnata nende riikide jõupingutusi, kes on võtnud meetmeid oma raamatupidamisstandardite lähendamiseks IFRSile või selle kasutusele võtmiseks. Seepärast on määrust (EÜ) nr 1569/2007 muudetud, et pikendada aega, mille jooksul ajutiselt käsitatakse asjaomaseid raamatupidamisstandardeid samaväärsetena IFRSiga, kuni 31. detsembrini 2014.

| (3) | Komisjoni otsusega 2008/961/EÜ (3) on ette nähtud, et kolmanda riigi emitendid võivad samuti koostada konsolideeritud aruanded alates 1. jaanuarist 2009 vastavalt IFRSile. Selle otsuse kohaselt võivad kolmanda riigi emitendid enne majandusaastaid, mis algavad 1. jaanuaril 2012 või hiljem, koostada oma konsolideeritud majandusaasta aruande ja konsolideeritud poolaasta vahearuande kooskõlas Hiina Rahvavabariigi, Kanada, Korea Vabariigi või India Vabariigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsusega 2008/961/EÜ (3) on ette nähtud, et kolmanda riigi emitendid võivad samuti koostada konsolideeritud aruanded alates 1. jaanuarist 2009 vastavalt IFRSile. Selle otsuse kohaselt võivad kolmanda riigi emitendid enne majandusaastaid, mis algavad 1. jaanuaril 2012 või hiljem, koostada oma konsolideeritud majandusaasta aruande ja konsolideeritud poolaasta vahearuande kooskõlas Hiina Rahvavabariigi, Kanada, Korea Vabariigi või India Vabariigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega.

| (4) | Komisjon palus 2010. aasta juunis varasemal Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteel (CESR), mis asendati Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega (ESMA), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ) (4) teha tehniline hindamine ja anda ülevaade suundumustest seoses raamatupidamisstandardite lähendamisega IFRSile Hiinas, Kanadas, Lõuna-Koreas ja Indias. Komisjon võttis täies mahus arvesse CESRi 2010. aasta novembris esitatud aruannet ja ESMA-lt pärast 2011. aasta jaanuaris tehtud kohapealset uurimist sama aasta mais saadud andmeid Hiina ja India kohta. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon palus 2010. aasta juunis varasemal Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteel (CESR), mis asendati Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega (ESMA), mis on asutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusega (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ) (4) teha tehniline hindamine ja anda ülevaade suundumustest seoses raamatupidamisstandardite lähendamisega IFRSile Hiinas, Kanadas, Lõuna-Koreas ja Indias. Komisjon võttis täies mahus arvesse CESRi 2010. aasta novembris esitatud aruannet ja ESMA-lt pärast 2011. aasta jaanuaris tehtud kohapealset uurimist sama aasta mais saadud andmeid Hiina ja India kohta.

| (5) | 2010. aasta aprillis andis Hiina rahandusministeerium välja „Tegevuskava äriettevõtete raamatupidamisstandardite (ASBE) jätkuvaks lähendamiseks IFRSile”, kus Hiina veel kord rõhutas soovi jätkata liikumist IFRSi suunas. 2010. aasta oktoobri seisuga on kõik Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) välja antud standardid ja tõlgendused üle võetud ASBEsse. ESMA on teatanud, et lähenemine on piisav ja liidu emitendid, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded vastavalt IFRSile, ei pea oma finantsaruandeid korrigeerima. Seega on asjakohane lugeda Hiina ASBE samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2012. |
| --- | --- |

(5)

2010. aasta aprillis andis Hiina rahandusministeerium välja „Tegevuskava äriettevõtete raamatupidamisstandardite (ASBE) jätkuvaks lähendamiseks IFRSile”, kus Hiina veel kord rõhutas soovi jätkata liikumist IFRSi suunas. 2010. aasta oktoobri seisuga on kõik Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) välja antud standardid ja tõlgendused üle võetud ASBEsse. ESMA on teatanud, et lähenemine on piisav ja liidu emitendid, kes koostavad oma raamatupidamisaruanded vastavalt IFRSile, ei pea oma finantsaruandeid korrigeerima. Seega on asjakohane lugeda Hiina ASBE samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2012.

| (6) | Kanada raamatupidamisstandardite nõukogu võttis 2006. aasta jaanuaris avaliku kohustuse võtta IFRS kasutusele 31. detsembriks 2011. Ta on kiitnud heaks IFRSi ülevõtmise Kanada Vannutatud Audiitorite Instituudi käsiraamatusse, mis kujutab endast Kanada üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid kõigi avaliku aruandekohustusega äriühingute jaoks alates 2011. aastast. Seega on asjakohane lugeda Kanada üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2012. |
| --- | --- |

(6)

Kanada raamatupidamisstandardite nõukogu võttis 2006. aasta jaanuaris avaliku kohustuse võtta IFRS kasutusele 31. detsembriks 2011. Ta on kiitnud heaks IFRSi ülevõtmise Kanada Vannutatud Audiitorite Instituudi käsiraamatusse, mis kujutab endast Kanada üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid kõigi avaliku aruandekohustusega äriühingute jaoks alates 2011. aastast. Seega on asjakohane lugeda Kanada üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted samaväärseks vastuvõetud IFRSiga alates 1. jaanuarist 2012.

| (7) | Korea finantsjärelevalve komisjon ja Korea raamatupidamisinstituut võtsid 2007. aasta märtsis avaliku kohustuse võtta IFRS kasutusele 31. detsembriks 2011. Korea raamatupidamisstandardite nõukogu on võtnud IFRSi vastu kui Korea IFRSi (K-IFRS). K-IFRS on identne IASB välja antud IFRSiga ja see on kõigile Lõuna-Koreas noteeritud äriühingutele kohustuslik alates 2011. aastast. Noteerimata finantseerimisasutused ja riigi omanduses äriühingud peavad samuti kohaldama K-IFRSi. Muud noteerimata äriühingud võivad otsustada seda teha. Seega on asjakohane lugeda Lõuna-Korea üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted samaväärseks vastuvõetud IFRSiga 1. jaanuarist 2012. |
| --- | --- |

(7)

Korea finantsjärelevalve komisjon ja Korea raamatupidamisinstituut võtsid 2007. aasta märtsis avaliku kohustuse võtta IFRS kasutusele 31. detsembriks 2011. Korea raamatupidamisstandardite nõukogu on võtnud IFRSi vastu kui Korea IFRSi (K-IFRS). K-IFRS on identne IASB välja antud IFRSiga ja see on kõigile Lõuna-Koreas noteeritud äriühingutele kohustuslik alates 2011. aastast. Noteerimata finantseerimisasutused ja riigi omanduses äriühingud peavad samuti kohaldama K-IFRSi. Muud noteerimata äriühingud võivad otsustada seda teha. Seega on asjakohane lugeda Lõuna-Korea üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted samaväärseks vastuvõetud IFRSiga 1. jaanuarist 2012.

| (8) | India valitsus ja India Vannutatud Audiitorite Instituut võtsid 2007. aasta juulis avalikult kohustuse võtta IFRS kasutusele 31. detsembriks 2011 eesmärgiga viia India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted täielikult kooskõlla IFRSiga programmi lõpuks. Vastavalt 2011. aasta jaanuaris tehtud kohapealsele uurimisele täheldas ESMA, et India raamatupidamisstandardites tundub olevat mitmeid erinevusi IFRSist. Ebaselge on IFRSile vastava aruandlussüsteemi rakendamise ajakava. |
| --- | --- |

(8)

India valitsus ja India Vannutatud Audiitorite Instituut võtsid 2007. aasta juulis avalikult kohustuse võtta IFRS kasutusele 31. detsembriks 2011 eesmärgiga viia India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted täielikult kooskõlla IFRSiga programmi lõpuks. Vastavalt 2011. aasta jaanuaris tehtud kohapealsele uurimisele täheldas ESMA, et India raamatupidamisstandardites tundub olevat mitmeid erinevusi IFRSist. Ebaselge on IFRSile vastava aruandlussüsteemi rakendamise ajakava.

| (9) | Seega on asjakohane pikendada üleminekuperioodi mitte rohkem kui kolme aasta võrra, kuni 31. detsembrini 2014, et kolmanda riigi emitendid saaksid liidus koostada majandusaasta aruanded ja poolaasta vahearuanded vastavalt India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele. |
| --- | --- |

(9)

Seega on asjakohane pikendada üleminekuperioodi mitte rohkem kui kolme aasta võrra, kuni 31. detsembrini 2014, et kolmanda riigi emitendid saaksid liidus koostada majandusaasta aruanded ja poolaasta vahearuanded vastavalt India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele.

| (10) | Kuna üleminekuperiood, mille jooksul vastavalt otsusele 2008/961/EÜ käsitatakse samaväärsetena Hiina, Kanada, Lõuna-Koera ja India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid, lõppes 31. detsembril 2011, tuleks käesolevat otsust õiguskindluse tagamiseks kohaldada alates 1. jaanuarist 2012. |
| --- | --- |

(10)

Kuna üleminekuperiood, mille jooksul vastavalt otsusele 2008/961/EÜ käsitatakse samaväärsetena Hiina, Kanada, Lõuna-Koera ja India üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtteid, lõppes 31. detsembril 2011, tuleks käesolevat otsust õiguskindluse tagamiseks kohaldada alates 1. jaanuarist 2012.

| (11) | Seega tuleks otsust 2008/961/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seega tuleks otsust 2008/961/EÜ vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2008/961/EÜ artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

| 1) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Alates 1. jaanuarist 2012 käsitatakse konsolideeritud majandusaasta aruande ja konsolideeritud poolaasta vahearuande koostamisel järgmisi raamatupidamisstandardeid samaväärsena määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRSiga:






  a) | Hiina Rahvavabariigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted; |
| --- | --- | --- |

1)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Alates 1. jaanuarist 2012 käsitatakse konsolideeritud majandusaasta aruande ja konsolideeritud poolaasta vahearuande koostamisel järgmisi raamatupidamisstandardeid samaväärsena määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt vastu võetud IFRSiga:

a)

Hiina Rahvavabariigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted;

| b) | Kanada üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted; |
| --- | --- |

b)

Kanada üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted;

| c) | Korea Vabariigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted.”; |
| --- | --- |

c)

Korea Vabariigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted.”;

| 2) | lisatakse järgmine kolmas lõik:
  „Kolmanda riigi emitentidel lubatakse koostada konsolideeritud majandusaasta aruanded ja konsolideeritud poolaasta vahearuanded vastavalt India Vabariigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele nende majandusaastate kohta, mis algavad enne 1. jaanuari 2015.” |
| --- | --- |

2)

lisatakse järgmine kolmas lõik:

„Kolmanda riigi emitentidel lubatakse koostada konsolideeritud majandusaasta aruanded ja konsolideeritud poolaasta vahearuanded vastavalt India Vabariigi üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetele nende majandusaastate kohta, mis algavad enne 1. jaanuari 2015.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2012.

Brüssel, 11. aprill 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Michel BARNIER

---

(1)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

1

(2)  ELT L 340, 22.12.2007, lk 66.

2

(3)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 112.

3

(4)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

4

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 13.4.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/51 |
| --- | --- | --- | --- |

13.4.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/51

---

ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING TEISELT POOLT ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE ISIKUTE VABA LIIKUMIST KÄSITLEVA KOKKULEPPE ALUSEL LOODUD ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2012,

31. märts 2012,

millega asendatakse kokkuleppe II lisa sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta

(2012/195/EL)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelist isikute vaba liikumist käsitlevat kokkulepet (1) (edaspidi „kokkulepe”), eriti selle artiklit 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kokkuleppele kirjutati alla 21. juunil 1999 ja see jõustus 1. juunil 2002. |
| --- | --- |

(1)

Kokkuleppele kirjutati alla 21. juunil 1999 ja see jõustus 1. juunil 2002.

| (2) | Kokkuleppe sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevat II lisa muudeti viimati ELi-Šveitsi Ühiskomitee otsusega nr 1/2006 (2) ja nüüd tuleks seda ajakohastada, võttes arvesse pärast seda jõustunud Euroopa Liidu uusi õigusakte, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (3) ning selle määruse rakendamiseks võetud meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Kokkuleppe sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitlevat II lisa muudeti viimati ELi-Šveitsi Ühiskomitee otsusega nr 1/2006 (2) ja nüüd tuleks seda ajakohastada, võttes arvesse pärast seda jõustunud Euroopa Liidu uusi õigusakte, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (3) ning selle määruse rakendamiseks võetud meetmeid.

| (3) | Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) (4) on asendatud määrusega (EÜ) nr 883/2004. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) (4) on asendatud määrusega (EÜ) nr 883/2004.

| (4) | Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kokkuleppe II lisa ja selle protokoll konsolideerida õiguslikult siduva versioonina. |
| --- | --- |

(4)

Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kokkuleppe II lisa ja selle protokoll konsolideerida õiguslikult siduva versioonina.

| (5) | Kokkuleppe II lisa tuleks ajakohastada vastavalt Euroopa Liidu asjakohaste õigusaktide arengule, |
| --- | --- |

(5)

Kokkuleppe II lisa tuleks ajakohastada vastavalt Euroopa Liidu asjakohaste õigusaktide arengule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe (edaspidi „kokkulepe”) II lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures tekstid kõikides nimetatud keeltes on võrdselt autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmisele järgneval päeval.

Brüssel, 31. märts 2012

Ühiskomitee nimel

esimees

Mario GATTIKER

---

(1)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 6.

1

(2)  ELT L 270, 29.9.2006, lk 67.

2

(3)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

3

(4)  EÜT L 149, 5.7.1971, lk 2.

4

---

LISA

II LISA

SOTSIAALKINDLUSTUSSÜSTEEMIDE KOORDINEERIMINE

Artikkel 1

1.   Kokkuleppeosalised lepivad kokku, et sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamisel kohaldavad nad omavahel Euroopa Liidu õigusakte, millele on käesoleva lisa A jaos viidatud, vastavalt samas jaos tehtud muudatustele, või kõnealuste õigusaktidega samaväärseid eeskirju.

2.   Käesoleva lisa A jaos esinev mõiste „liikmesriik (liikmesriigid)” hõlmab lisaks asjaomaste Euroopa Liidu õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvatele riikidele ka Šveitsi.

Artikkel 2

1.   Käesoleva lisa sätete kohaldamisel võtavad kokkuleppeosalised nõuetekohaselt arvesse käesoleva lisa B jaos nimetatud Euroopa Liidu õigusakte.

2.   Käesoleva lisa sätete kohaldamisel võtavad kokkuleppeosalised arvesse käesoleva lisa C jaos nimetatud Euroopa Liidu õigusakte.

Artikkel 3

1.   Käesoleva lisa protokollis esitatakse erisätted, mis käsitlevad vähem kui üheaastase kehtivusajaga Šveitsi elamisluba omavate Euroopa Liidu teatavate liikmesriikide kodanike suhtes töötuskindlustuse valdkonnas kehtivat üleminekukorda, Šveitsi toetusi kõrvalabi vajavatele isikutele ning hüvitisi seoses vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuspensione hõlmavate tööalaste hüvitiste skeemidega.

2.   Protokoll on käesoleva lisa lahutamatu osa.

A JAGU:   NIMETATUD ÕIGUSAKTID

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta, (1) mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 988/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määratakse kindlaks selle lisade sisu (2)


  Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 järgmiselt:







  a) | I lisa I jakku lisatakse järgmine tekst:
  „Šveits

  Ülalpidamistoetuste ettemakseid käsitlevad kantonite õigusaktid vastavalt riikliku tsiviilseaduse artikli 131 lõikele 2 ja artikli 293 lõikele 2.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta, (1) mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 988/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määratakse kindlaks selle lisade sisu (2)

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 järgmiselt:

a)

I lisa I jakku lisatakse järgmine tekst:

„Šveits

Ülalpidamistoetuste ettemakseid käsitlevad kantonite õigusaktid vastavalt riikliku tsiviilseaduse artikli 131 lõikele 2 ja artikli 293 lõikele 2.”;

| b) | I lisa II jakku lisatakse järgmine tekst:
  „Šveits

  Sünnitoetused ja lapsendamistoetused vastavalt asjakohastele peretoetusi käsitlevatele kantonite õigusaktidele peretoetusi käsitleva riikliku seaduse artikli 3 lõike 2 alusel.”; |
| --- | --- |

b)

I lisa II jakku lisatakse järgmine tekst:

„Šveits

Sünnitoetused ja lapsendamistoetused vastavalt asjakohastele peretoetusi käsitlevatele kantonite õigusaktidele peretoetusi käsitleva riikliku seaduse artikli 3 lõike 2 alusel.”;

| c) | II lisasse lisatakse järgmine tekst:
  „Saksamaa-Šveits







  a) | 25. veebruari 1964. aasta sotsiaalkindlustuse konventsioon, mida on muudetud 9. septembri 1975. aasta täiendava konventsiooniga nr 1 ja 2. märtsi 1989. aasta täiendava konventsiooniga nr 2:






  i) | lõpp-protokolli punkti 9b lõike 1 punktid 1–4 (Saksamaa Büsingeni territooriumi elanike suhtes kohaldatavad õigusaktid ja nende mitterahaliste haigushüvitiste õigused); |
| --- | --- | --- | --- |

c)

II lisasse lisatakse järgmine tekst:

„Saksamaa-Šveits

a)

25. veebruari 1964. aasta sotsiaalkindlustuse konventsioon, mida on muudetud 9. septembri 1975. aasta täiendava konventsiooniga nr 1 ja 2. märtsi 1989. aasta täiendava konventsiooniga nr 2:

i)

lõpp-protokolli punkti 9b lõike 1 punktid 1–4 (Saksamaa Büsingeni territooriumi elanike suhtes kohaldatavad õigusaktid ja nende mitterahaliste haigushüvitiste õigused);

| ii) | lõpp-protokolli punkti 9e lõike 1 alapunkti b esimene, teine ja neljas lause (juurdepääs vabatahtlikule haiguskindlustusele Saksamaal, tulenevalt seal elukoha muutumisest). |
| --- | --- |

ii)

lõpp-protokolli punkti 9e lõike 1 alapunkti b esimene, teine ja neljas lause (juurdepääs vabatahtlikule haiguskindlustusele Saksamaal, tulenevalt seal elukoha muutumisest).

| b) | 20. oktoobri 1982. aasta töötuskindlustust käsitlev konventsioon, mida on muudetud 22. detsembri 1992. aasta lisaprotokolliga:






  i) | Saksamaa (Büsingeni piirkond) osaleb Šveitsi seaduste kohaselt ette nähtud kantoni osamaksuga sama suure summa ulatuses niisuguste kulutuste katmises, mis on seotud tegelike kohtadega, kus rakendatakse tööhõivet parandavaid meetmeid selle sätte alla kuuluvate töötajate suhtes (artikli 8 lõige 5). |
| --- | --- | --- |

b)

20. oktoobri 1982. aasta töötuskindlustust käsitlev konventsioon, mida on muudetud 22. detsembri 1992. aasta lisaprotokolliga:

i)

Saksamaa (Büsingeni piirkond) osaleb Šveitsi seaduste kohaselt ette nähtud kantoni osamaksuga sama suure summa ulatuses niisuguste kulutuste katmises, mis on seotud tegelike kohtadega, kus rakendatakse tööhõivet parandavaid meetmeid selle sätte alla kuuluvate töötajate suhtes (artikli 8 lõige 5).

Hispaania-Šveits

11. juuni 1982. aasta lisakonventsiooniga muudetud 13. oktoobri 1969. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni lõpp-protokolli punkt 17, Hispaania kindlustusskeemiga käesoleva sätte kohaselt kindlustatud isikud ei pea ühinema Šveitsi haiguskindlustusskeemiga.

Itaalia-Šveits

18. detsembri 1963. aasta 1. lisakonventsiooni, 4. juuli 1969. aasta lisalepingu, 25. veebruari 1974. aasta lisaprotokolli ja 2. aprilli 1980. aasta lisalepinguga nr 2 muudetud 14. detsembri 1962. aasta sotsiaalkindlustuskonventsiooni artikli 9 lõige 1.”;

| d) | IV lisasse lisatakse järgmine tekst:
  „Šveits”; |
| --- | --- |

d)

IV lisasse lisatakse järgmine tekst:

„Šveits”;

| e) | VIII lisa 1. osasse lisatakse järgmine tekst:
  „Šveits

  Kõik põhiskeemi alla kuuluvad vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuspensionide taotlused (vanadus- ja toitjakaotuskindlustust ning invaliidsuskindlustust käsitlevad riiklikud seadused) ja tööalaste hüvitiste skeemide alla kuuluvad vanaduspensionide taotlused (tööalaseid vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuskindlustusskeeme käsitlev riiklik seadus).”; |
| --- | --- |

e)

VIII lisa 1. osasse lisatakse järgmine tekst:

„Šveits

Kõik põhiskeemi alla kuuluvad vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuspensionide taotlused (vanadus- ja toitjakaotuskindlustust ning invaliidsuskindlustust käsitlevad riiklikud seadused) ja tööalaste hüvitiste skeemide alla kuuluvad vanaduspensionide taotlused (tööalaseid vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuskindlustusskeeme käsitlev riiklik seadus).”;

| f) | VIII lisa 2. osasse lisatakse järgmine tekst:
  „Šveits

  Tööalaste hüvitiste skeemide alla kuuluvad vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuspensionide taotlused (tööalaseid vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuskindlustusskeeme käsitlev riiklik seadus).”; |
| --- | --- |

f)

VIII lisa 2. osasse lisatakse järgmine tekst:

„Šveits

Tööalaste hüvitiste skeemide alla kuuluvad vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuspensionide taotlused (tööalaseid vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuskindlustusskeeme käsitlev riiklik seadus).”;

| g) | IX lisa II osasse lisatakse järgmine tekst:
  „Šveits

  Tööalaste hüvitiste skeemide alla kuuluvad toitjakaotus- ja invaliidsuspensionide taotlused (tööalaseid vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuskindlustusskeeme käsitlev riiklik seadus).”; |
| --- | --- |

g)

IX lisa II osasse lisatakse järgmine tekst:

„Šveits

Tööalaste hüvitiste skeemide alla kuuluvad toitjakaotus- ja invaliidsuspensionide taotlused (tööalaseid vanadus-, toitjakaotus- ja invaliidsuskindlustusskeeme käsitlev riiklik seadus).”;

| h) | X lisasse lisatakse järgmine tekst:
  „Šveits







  1. | Täiendavad hüvitised (19. märtsi 1965. aasta täiendavate riiklike hüvitiste seadus) ja kantonite õigusaktidega ette nähtud samalaadsed hüvitised. |
| --- | --- | --- |

h)

X lisasse lisatakse järgmine tekst:

„Šveits

1.

Täiendavad hüvitised (19. märtsi 1965. aasta täiendavate riiklike hüvitiste seadus) ja kantonite õigusaktidega ette nähtud samalaadsed hüvitised.

| 2. | Puudust kannatavatele isikutele invaliidsuskindlustuse raames makstavad pensionid (19. juuni 1959. aasta riikliku invaliidsuskindlustuse seaduse (7. oktoobri 1994. aasta redaktsioonis) artikli 28 lõige 1a). |
| --- | --- |

2.

Puudust kannatavatele isikutele invaliidsuskindlustuse raames makstavad pensionid (19. juuni 1959. aasta riikliku invaliidsuskindlustuse seaduse (7. oktoobri 1994. aasta redaktsioonis) artikli 28 lõige 1a).

| 3. | Mitteosamakselised segahüvitised töötuse korral, nagu on ette nähtud kantonite õigusaktidega. |
| --- | --- |

3.

Mitteosamakselised segahüvitised töötuse korral, nagu on ette nähtud kantonite õigusaktidega.

| 4. | Mitteosamakselised erakorralised invaliidsuspensionid, mida vastavalt 19. juuni 1959. aasta riikliku invaliidsuskindlustuse seaduse artiklile 39 makstakse niisugustele puudega inimestele, kelle suhtes enne töövõimetuse tekkimist ei kohaldatud Šveitsi õigusakte töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise alusel.”; |
| --- | --- |

4.

Mitteosamakselised erakorralised invaliidsuspensionid, mida vastavalt 19. juuni 1959. aasta riikliku invaliidsuskindlustuse seaduse artiklile 39 makstakse niisugustele puudega inimestele, kelle suhtes enne töövõimetuse tekkimist ei kohaldatud Šveitsi õigusakte töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise alusel.”;

| i) | XI lisasse lisatakse järgmine tekst:
  „Šveits







  1. | Riikliku vanadus- ja toitjakaotuskindlustuse seaduse artiklit 2 ja riikliku invaliidsuskindlustuse seaduse artiklit 1, mis reguleerivad käesoleva kokkuleppega reguleerimata riikides elavate Šveitsi kodanike vabatahtlikku kindlustust nimetatud kindlustusvaldkondades, kohaldatakse väljaspool Šveitsi elavate isikute suhtes, kes on käesoleva kokkuleppe alla kuuluvate muude riikide kodanikud, samuti nimetatud riikide territooriumil elavate pagulaste ja kodakondsuseta isikute suhtes, kui need isikud liituvad vabatahtlikult kindlustussüsteemiga hiljemalt üks aasta pärast seda kuupäeva, mil lõppes nende vanadus-, toitjakaotus- või invaliidsuskindlustus pärast vähemalt viis järjestikust aastat kestnud kindlustusperioodi. |
| --- | --- | --- |

i)

XI lisasse lisatakse järgmine tekst:

„Šveits

1.

Riikliku vanadus- ja toitjakaotuskindlustuse seaduse artiklit 2 ja riikliku invaliidsuskindlustuse seaduse artiklit 1, mis reguleerivad käesoleva kokkuleppega reguleerimata riikides elavate Šveitsi kodanike vabatahtlikku kindlustust nimetatud kindlustusvaldkondades, kohaldatakse väljaspool Šveitsi elavate isikute suhtes, kes on käesoleva kokkuleppe alla kuuluvate muude riikide kodanikud, samuti nimetatud riikide territooriumil elavate pagulaste ja kodakondsuseta isikute suhtes, kui need isikud liituvad vabatahtlikult kindlustussüsteemiga hiljemalt üks aasta pärast seda kuupäeva, mil lõppes nende vanadus-, toitjakaotus- või invaliidsuskindlustus pärast vähemalt viis järjestikust aastat kestnud kindlustusperioodi.

| 2. | Kui isik ei ole enam kindlustatud Šveitsi vanadus-, toitjakaotus- või invaliidsuskindlustuse alusel pärast vähemalt viis järjestikust aastat kestnud kindlustusperioodi, on tal jätkuvalt õigus kindlustusele kokkuleppel tööandjaga, kui ta töötab Šveitsi tööandja heaks sellises riigis, mille suhtes käesolevat kokkulepet ei kohaldata, ning kui ta esitab sellekohase avalduse kuue kuu jooksul alates kuupäevast, mil ta kindlustus lõppes. |
| --- | --- |

2.

Kui isik ei ole enam kindlustatud Šveitsi vanadus-, toitjakaotus- või invaliidsuskindlustuse alusel pärast vähemalt viis järjestikust aastat kestnud kindlustusperioodi, on tal jätkuvalt õigus kindlustusele kokkuleppel tööandjaga, kui ta töötab Šveitsi tööandja heaks sellises riigis, mille suhtes käesolevat kokkulepet ei kohaldata, ning kui ta esitab sellekohase avalduse kuue kuu jooksul alates kuupäevast, mil ta kindlustus lõppes.

| 3. | Šveitsi haiguskindlustusskeemis kindlustamise kohustus ja erandid sellest kohustusest






  a) | Šveitsi kohustuslikku ravikindlustust käsitlevaid õigusakte kohaldatakse järgmiste väljaspool Šveitsi elavate isikute suhtes:






  i) | isikud, kelle suhtes kohaldatakse Šveitsi õigusnorme vastavalt määruse II jaotisele; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Šveitsi haiguskindlustusskeemis kindlustamise kohustus ja erandid sellest kohustusest

a)

Šveitsi kohustuslikku ravikindlustust käsitlevaid õigusakte kohaldatakse järgmiste väljaspool Šveitsi elavate isikute suhtes:

i)

isikud, kelle suhtes kohaldatakse Šveitsi õigusnorme vastavalt määruse II jaotisele;

| ii) | isikud, kellele hüvitiste maksmise kulud kannab Šveits vastavalt määruse artiklitele 24, 25, 26; |
| --- | --- |

ii)

isikud, kellele hüvitiste maksmise kulud kannab Šveits vastavalt määruse artiklitele 24, 25, 26;

| iii) | isikud, kes saavad Šveitsi töötuskindlustushüvitisi; |
| --- | --- |

iii)

isikud, kes saavad Šveitsi töötuskindlustushüvitisi;

| iv) | alapunktides i–iii nimetatud isikute, samuti Šveitsis elavate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate pereliikmed, kes ei ole kindlustatud Šveitsi haiguskindlustusskeemi alusel, välja arvatud juhul, kui nimetatud pereliikmed elavad mõnes järgmistest riikidest: Taani, Hispaania, Ungari, Portugal, Rootsi ja Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

iv)

alapunktides i–iii nimetatud isikute, samuti Šveitsis elavate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate pereliikmed, kes ei ole kindlustatud Šveitsi haiguskindlustusskeemi alusel, välja arvatud juhul, kui nimetatud pereliikmed elavad mõnes järgmistest riikidest: Taani, Hispaania, Ungari, Portugal, Rootsi ja Ühendkuningriik;

| v) | alapunktis ii nimetatud isikute või Šveitsis elava pensionäri pereliikmed, kes ei ole kindlustatud Šveitsi haiguskindlustusskeemi alusel, välja arvatud juhul, kui nimetatud pereliikmed elavad mõnes järgmistest riikidest: Taani, Portugal, Rootsi ja Ühendkuningriik. |
| --- | --- |

v)

alapunktis ii nimetatud isikute või Šveitsis elava pensionäri pereliikmed, kes ei ole kindlustatud Šveitsi haiguskindlustusskeemi alusel, välja arvatud juhul, kui nimetatud pereliikmed elavad mõnes järgmistest riikidest: Taani, Portugal, Rootsi ja Ühendkuningriik.

Pereliikmeteks peetakse isikuid vastavalt elukohariigi õigusaktides esitatud pereliikme määratlusele.

| b) | Punktis a nimetatud isikud võivad taotluse esitamisel saada vabastuse kohustuslikust kindlustusest, kui ja kuni nad on järgmiste riikide elanikud ja suudavad tõendada, et haigestumise korral kuuluvad nad kõnealuse riigi kindlustussüsteemi alla: Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Austria; Soome puhul punkti a alapunktides iv ja v nimetatud isikud ning Portugali puhul punkti a alapunktis ii nimetatud isikud.
  Kõnealune taotlus






  aa) | tuleb esitada kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil tekib kohustus liituda Šveitsi kindlustussüsteemiga; kui taotlus esitatakse mõjuval põhjusel pärast osutatud tähtaega, jõustub erand kindlustuskohustuse alguskuupäevast; |
| --- | --- | --- |

b)

Punktis a nimetatud isikud võivad taotluse esitamisel saada vabastuse kohustuslikust kindlustusest, kui ja kuni nad on järgmiste riikide elanikud ja suudavad tõendada, et haigestumise korral kuuluvad nad kõnealuse riigi kindlustussüsteemi alla: Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia ja Austria; Soome puhul punkti a alapunktides iv ja v nimetatud isikud ning Portugali puhul punkti a alapunktis ii nimetatud isikud.

Kõnealune taotlus

aa)

tuleb esitada kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil tekib kohustus liituda Šveitsi kindlustussüsteemiga; kui taotlus esitatakse mõjuval põhjusel pärast osutatud tähtaega, jõustub erand kindlustuskohustuse alguskuupäevast;

| bb) | kehtib kõikide samas riigis elavate pereliikmete suhtes. |
| --- | --- |

bb)

kehtib kõikide samas riigis elavate pereliikmete suhtes.

| 4. | Kui sellise isiku suhtes, kelle suhtes kohaldatakse Šveitsi õigusnorme vastavalt määruse II jaotisele, on lõike 3 punkti b kohaselt kohaldatavad ka mõne teise käesoleva kokkuleppega hõlmatud riigi haiguskindlustust käsitlevad õigusaktid, ning kui isikul on õigus saada hüvitist nii Šveitsi tööõnnetuste, tööga mitteseotud õnnetuste ja kutsehaiguste vastu kindlustavalt asutuselt kui ka pädevalt haiguskindlustusasutuselt, jagatakse tööga mitteseotud õnnetuste mitterahaliste hüvitiste kulud võrdselt mõlema asutuse vahel. Šveitsi tööõnnetuste ja tööga mitteseotud õnnetuste vastu kindlustav asutus katab tööõnnetustest, teel töökohale toimunud õnnetustest ja kutsehaigustest tulenevad kulud ka juhul, kui isikul on õigus saada hüvitist elukohariigi haiguskindlustusasutuselt. |
| --- | --- |

4.

Kui sellise isiku suhtes, kelle suhtes kohaldatakse Šveitsi õigusnorme vastavalt määruse II jaotisele, on lõike 3 punkti b kohaselt kohaldatavad ka mõne teise käesoleva kokkuleppega hõlmatud riigi haiguskindlustust käsitlevad õigusaktid, ning kui isikul on õigus saada hüvitist nii Šveitsi tööõnnetuste, tööga mitteseotud õnnetuste ja kutsehaiguste vastu kindlustavalt asutuselt kui ka pädevalt haiguskindlustusasutuselt, jagatakse tööga mitteseotud õnnetuste mitterahaliste hüvitiste kulud võrdselt mõlema asutuse vahel. Šveitsi tööõnnetuste ja tööga mitteseotud õnnetuste vastu kindlustav asutus katab tööõnnetustest, teel töökohale toimunud õnnetustest ja kutsehaigustest tulenevad kulud ka juhul, kui isikul on õigus saada hüvitist elukohariigi haiguskindlustusasutuselt.

| 5. | Nende Šveitsis töötavate, kuid mitte seal elavate isikute suhtes, kellel on punkti 3 alapunkti b kohaselt kindlustus vastavalt oma elukohariigi kindlustusskeemile, ning nimetatud isikute pereliikmete suhtes kohaldatakse nende Šveitsis viibimise ajal määruse artiklit 19. |
| --- | --- |

5.

Nende Šveitsis töötavate, kuid mitte seal elavate isikute suhtes, kellel on punkti 3 alapunkti b kohaselt kindlustus vastavalt oma elukohariigi kindlustusskeemile, ning nimetatud isikute pereliikmete suhtes kohaldatakse nende Šveitsis viibimise ajal määruse artiklit 19.

| 6. | Määruse artiklite 18, 19, 20 ja 27 kohaldamisel Šveitsis kannab pädev kindlustusandja kõik tõendatud kulud. |
| --- | --- |

6.

Määruse artiklite 18, 19, 20 ja 27 kohaldamisel Šveitsis kannab pädev kindlustusandja kõik tõendatud kulud.

| 7. | Niisuguse isiku puhul, kes kindlustab ennast Šveitsi kindlustusandja juures kolme kuu jooksul pärast käesoleva kokkuleppe reguleerimisalasse kuuluva teise riigi kindlustuse lõppemist, võetakse rasedus- ja sünnituspuhkuse või haigestumisega seotud võimaliku päevarahade reservi vähendamisel või suurendamisel arvesse kõnealuse teise riigi kindlustusskeemi kohaselt täitunud kindlustusperioode. |
| --- | --- |

7.

Niisuguse isiku puhul, kes kindlustab ennast Šveitsi kindlustusandja juures kolme kuu jooksul pärast käesoleva kokkuleppe reguleerimisalasse kuuluva teise riigi kindlustuse lõppemist, võetakse rasedus- ja sünnituspuhkuse või haigestumisega seotud võimaliku päevarahade reservi vähendamisel või suurendamisel arvesse kõnealuse teise riigi kindlustusskeemi kohaselt täitunud kindlustusperioode.

| 8. | Isikut, kes töötas Šveitsis või oli seal füüsilisest isikust ettevõtja ning kattis ise oma ülalpidamiskulud, kuid kes on sunnitud tööst loobuma õnnetuse või haiguse tõttu ja kelle suhtes ei kohaldata enam Šveitsi invaliidsuskindlustust käsitlevaid õigusakte, peetakse siiski kaetuks kõnealuse kindlustusega, mis katab tema taastusravi kuni invaliidsuspensioni maksmise alguseni ja taastusravi kestel, tingimusel et isik ei asu uuesti tööle mõnes muus riigis kui Šveits.” |
| --- | --- |

8.

Isikut, kes töötas Šveitsis või oli seal füüsilisest isikust ettevõtja ning kattis ise oma ülalpidamiskulud, kuid kes on sunnitud tööst loobuma õnnetuse või haiguse tõttu ja kelle suhtes ei kohaldata enam Šveitsi invaliidsuskindlustust käsitlevaid õigusakte, peetakse siiski kaetuks kõnealuse kindlustusega, mis katab tema taastusravi kuni invaliidsuspensioni maksmise alguseni ja taastusravi kestel, tingimusel et isik ei asu uuesti tööle mõnes muus riigis kui Šveits.”

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (3)


  Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse määrust (EÜ) nr 987/2009 järgmiselt:

  I lisasse lisatakse järgmine tekst:
  „Šveitsi ja Prantsusmaa 26. oktoobri 2004. aasta kokkulepe, millega määratakse kindlaks tervisekindlustushüvitiste tagasimaksmise kord
  Šveitsi ja Itaalia 20. detsembri 2005. aasta kokkulepe, millega määratakse kindlaks tervisekindlustushüvitiste tagasimaksmise kord”. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (3)

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse määrust (EÜ) nr 987/2009 järgmiselt:

I lisasse lisatakse järgmine tekst:

„Šveitsi ja Prantsusmaa 26. oktoobri 2004. aasta kokkulepe, millega määratakse kindlaks tervisekindlustushüvitiste tagasimaksmise kord

Šveitsi ja Itaalia 20. detsembri 2005. aasta kokkulepe, millega määratakse kindlaks tervisekindlustushüvitiste tagasimaksmise kord”.

| 3. | Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes, (4) mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 592/2008, (5) nagu see kehtib Šveitsi ja liikmesriikide vahel enne käesoleva otsuse jõustumist, samuti viited määrustes (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ning kui tegemist on minevikus esinenud juhtumitega. |
| --- | --- |

3.

Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes, (4) mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 592/2008, (5) nagu see kehtib Šveitsi ja liikmesriikide vahel enne käesoleva otsuse jõustumist, samuti viited määrustes (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ning kui tegemist on minevikus esinenud juhtumitega.

| 4. | Nõukogu 21. märtsi 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 574/72, millega nähakse ette määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) rakendamise kord, (6) mida on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 120/2009, (7) nagu see kehtib Šveitsi ja liikmesriikide vahel enne käesoleva otsuse jõustumist, samuti viited määrustes (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ning kui tegemist on minevikus esinenud juhtumitega. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu 21. märtsi 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 574/72, millega nähakse ette määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) rakendamise kord, (6) mida on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 120/2009, (7) nagu see kehtib Šveitsi ja liikmesriikide vahel enne käesoleva otsuse jõustumist, samuti viited määrustes (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ning kui tegemist on minevikus esinenud juhtumitega.

| 5. | Nõukogu 29. juuni 1998. aasta direktiiv 98/49/EÜ ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta (8). |
| --- | --- |

5.

Nõukogu 29. juuni 1998. aasta direktiiv 98/49/EÜ ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta (8).

B JAGU:   ÕIGUSAKTID, MIDA KOKKULEPPEOSALISED NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTAVAD

| 1. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr A1, mis käsitleb dialoogi- ja lepitusmenetluse kehtestamist seoses dokumentide kehtivusega, kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramisega ja hüvitiste maksmisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 alusel (9). |
| --- | --- |

1.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr A1, mis käsitleb dialoogi- ja lepitusmenetluse kehtestamist seoses dokumentide kehtivusega, kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramisega ja hüvitiste maksmisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 alusel (9).

| 2. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr A2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 12 tõlgendamise kohta, mis käsitleb ajutiselt väljaspool pädeva riigi territooriumi töötavate lähetatud töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes kohaldatavaid õigusakte (10). |
| --- | --- |

2.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr A2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 12 tõlgendamise kohta, mis käsitleb ajutiselt väljaspool pädeva riigi territooriumi töötavate lähetatud töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes kohaldatavaid õigusakte (10).

| 3. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 17. detsembri 2009. aasta otsus nr A3, mis käsitleb täitunud pidevate kindlustusperioodide liitmist vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 1408/71 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 883/2004 (11). |
| --- | --- |

3.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 17. detsembri 2009. aasta otsus nr A3, mis käsitleb täitunud pidevate kindlustusperioodide liitmist vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 1408/71 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 883/2004 (11).

| 4. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr E1, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 4 osutatud elektroonilise andmevahetuse praktilist korraldust üleminekuperioodil (12). |
| --- | --- |

4.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr E1, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 4 osutatud elektroonilise andmevahetuse praktilist korraldust üleminekuperioodil (12).

| 5. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr F1, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 68 tõlgendamist seoses prioriteetsuse määramise eeskirjadega perehüvitiste kattumisel (13). |
| --- | --- |

5.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr F1, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 68 tõlgendamist seoses prioriteetsuse määramise eeskirjadega perehüvitiste kattumisel (13).

| 6. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr H1, mis käsitleb nõukogu määrustelt (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ülemineku raamistikku ning sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsuste ja soovituste kohaldamist (14). |
| --- | --- |

6.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr H1, mis käsitleb nõukogu määrustelt (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ülemineku raamistikku ning sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsuste ja soovituste kohaldamist (14).

| 7. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr H2, mis käsitleb sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni andmetöötluse tehnilise komisjoni töökorda ja koosseisu (15). |
| --- | --- |

7.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr H2, mis käsitleb sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni andmetöötluse tehnilise komisjoni töökorda ja koosseisu (15).

| 8. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 15. oktoobri 2009. aasta otsus nr H3, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 90 osutatud vahetuskursi kindlaksmääramisel aluseks võetavat kuupäeva (16). |
| --- | --- |

8.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 15. oktoobri 2009. aasta otsus nr H3, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklis 90 osutatud vahetuskursi kindlaksmääramisel aluseks võetavat kuupäeva (16).

| 9. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 22. detsembri 2009. aasta otsus nr H4, milles käsitletakse sotsiaalkindlustuse halduskomisjoni kontrollnõukogu koosseisu ja töömeetodeid (17). |
| --- | --- |

9.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 22. detsembri 2009. aasta otsus nr H4, milles käsitletakse sotsiaalkindlustuse halduskomisjoni kontrollnõukogu koosseisu ja töömeetodeid (17).

| 10. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 18. märtsi 2010. aasta otsus nr H5, milles käsitletakse võitlust pettuste ja vigadega sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 raames (18). |
| --- | --- |

10.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 18. märtsi 2010. aasta otsus nr H5, milles käsitletakse võitlust pettuste ja vigadega sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 raames (18).

| 11. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr P1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 50 lõike 4, artikli 58 ja artikli 87 lõike 5 tõlgendamise kohta invaliidsus-, vanadus- ja toitjakaotuspensioni määramisel (19). |
| --- | --- |

11.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr P1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 50 lõike 4, artikli 58 ja artikli 87 lõike 5 tõlgendamise kohta invaliidsus-, vanadus- ja toitjakaotuspensioni määramisel (19).

| 12. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr S1 Euroopa ravikindlustuskaardi kohta (20). |
| --- | --- |

12.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr S1 Euroopa ravikindlustuskaardi kohta (20).

| 13. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr S2, mis käsitleb Euroopa ravikindlustuskaardi tehnilist kirjeldust (21). |
| --- | --- |

13.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr S2, mis käsitleb Euroopa ravikindlustuskaardi tehnilist kirjeldust (21).

| 14. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr S3, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 19 lõikega 1 ja artikli 27 lõikega 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 25A osa lõikega 3 hõlmatud hüvitised (22). |
| --- | --- |

14.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr S3, millega määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 19 lõikega 1 ja artikli 27 lõikega 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 25A osa lõikega 3 hõlmatud hüvitised (22).

| 15. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 2. oktoobri 2009. aasta otsus nr S4, mis käsitleb tagasimaksmise korda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklite 35 ja 41 rakendamisel (23). |
| --- | --- |

15.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 2. oktoobri 2009. aasta otsus nr S4, mis käsitleb tagasimaksmise korda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklite 35 ja 41 rakendamisel (23).

| 16. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 2. oktoobri 2009. aasta otsus nr S5 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 1 punktis va sõnastatud mõiste „haiguse ning raseduse ja sünnituse korral antavad mitterahalised hüvitised” tõlgendamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklitele 17, 19, 20 ja 22, artikli 24 lõikele 1, artiklitele 25 ja 26, artikli 27 lõigetele 1, 3, 4 ja 5, artiklitele 28 ja 34 ning artikli 36 lõigetele 1 ja 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklite 62, 63 ja 64 alusel tagasi makstavate summade arvutamise kohta (24). |
| --- | --- |

16.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 2. oktoobri 2009. aasta otsus nr S5 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 1 punktis va sõnastatud mõiste „haiguse ning raseduse ja sünnituse korral antavad mitterahalised hüvitised” tõlgendamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklitele 17, 19, 20 ja 22, artikli 24 lõikele 1, artiklitele 25 ja 26, artikli 27 lõigetele 1, 3, 4 ja 5, artiklitele 28 ja 34 ning artikli 36 lõigetele 1 ja 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklite 62, 63 ja 64 alusel tagasi makstavate summade arvutamise kohta (24).

| 17. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 22. detsembri 2009. aasta otsus nr S6, milles käsitletakse elukohajärgses liikmesriigis registreerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklile 24 ning määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 64 lõikega 4 ettenähtud arvestuste koostamist (25). |
| --- | --- |

17.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 22. detsembri 2009. aasta otsus nr S6, milles käsitletakse elukohajärgses liikmesriigis registreerimist vastavalt määruse (EÜ) nr 987/2009 artiklile 24 ning määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 64 lõikega 4 ettenähtud arvestuste koostamist (25).

| 18. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 22. detsembri 2009. aasta otsus nr S7, mis käsitleb üleminekut määrustelt (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 määrustele (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ning hüvitusmenetluste rakendamist (26). |
| --- | --- |

18.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 22. detsembri 2009. aasta otsus nr S7, mis käsitleb üleminekut määrustelt (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 määrustele (EÜ) nr 883/2004 ja (EÜ) nr 987/2009 ning hüvitusmenetluste rakendamist (26).

| 19. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr U1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 54 lõike 3 kohta, mis käsitleb töötushüvitise suurendamist ülalpeetavate pereliikmete olemasolul (27). |
| --- | --- |

19.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr U1 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 987/2009 artikli 54 lõike 3 kohta, mis käsitleb töötushüvitise suurendamist ülalpeetavate pereliikmete olemasolul (27).

| 20. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr U2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõike 2 (milles käsitletakse selliste täielikult töötute isikute, v.a piirialatöötajate õigust töötushüvitistele, kes oma viimasel töötamisperioodil või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodil elasid muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik) kohaldamisala kohta (28). |
| --- | --- |

20.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr U2 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõike 2 (milles käsitletakse selliste täielikult töötute isikute, v.a piirialatöötajate õigust töötushüvitistele, kes oma viimasel töötamisperioodil või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodil elasid muus liikmesriigis kui pädev liikmesriik) kohaldamisala kohta (28).

| 21. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr U3 mõiste „osaline töötus” ulatuse kohta, mis kehtib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõikes 1 osutatud töötute isikute suhtes (29). |
| --- | --- |

21.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta otsus nr U3 mõiste „osaline töötus” ulatuse kohta, mis kehtib Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 65 lõikes 1 osutatud töötute isikute suhtes (29).

C JAGU:   ÕIGUSAKTID, MIDA KOKKULEPPEOSALISED ARVESSE VÕTAVAD

| 1. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta soovitus nr U1, mis käsitleb selliste töötute suhtes kohaldatavat õigust, kes tegelevad osaajalise kutse- või kaubandustegevusega liikmesriigis, mis ei ole nende elukohariik (30). |
| --- | --- |

1.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta soovitus nr U1, mis käsitleb selliste töötute suhtes kohaldatavat õigust, kes tegelevad osaajalise kutse- või kaubandustegevusega liikmesriigis, mis ei ole nende elukohariik (30).

| 2. | Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta soovitus nr U2, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 64 lõike 1 punkti a kohaldamist töötute suhtes, kes lähevad kaasa oma abikaasa või partneriga, kes asub tegelema kutse- või äritegevusega liikmesriigis, mis ei ole pädev liikmesriik (31). |
| --- | --- |

2.

Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni 12. juuni 2009. aasta soovitus nr U2, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 64 lõike 1 punkti a kohaldamist töötute suhtes, kes lähevad kaasa oma abikaasa või partneriga, kes asub tegelema kutse- või äritegevusega liikmesriigis, mis ei ole pädev liikmesriik (31).

Kokkuleppe II lisa

PROTOKOLL

I.   Töötuskindlustus

Kuni 30. aprillini 2011 kohaldatakse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi kodanikest töötajate ning kuni 31. maini 2016 Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia kodanikest töötajate suhtes järgmist korda.

| 1. | Vähem kui aastase kehtivusega elamislubadega töötajate töötuskindlustuse suhtes kehtivad järgmised eeskirjad.






  1.1. | Seaduse järgi on õigus saada töötuskindlustusest tulenevaid töötushüvitisi üksnes isikutel, kes on tasunud Šveitsis vastava kindlustuse sissemakseid riiklikus töötuskindlustuse ja maksuvõimetustoetuste seaduses (loi fédérale sur l’assurance-chômage obligatoire et l’indemnité en cas d’insolvabilité – LACI) kindlaks määratud miinimumperioodi (32) vältel ja kes vastavad ka muudele töötushüvitiste saamise õiguse suhtes kehtivatele tingimustele. |
| --- | --- | --- |

1.

Vähem kui aastase kehtivusega elamislubadega töötajate töötuskindlustuse suhtes kehtivad järgmised eeskirjad.

1.1.

Seaduse järgi on õigus saada töötuskindlustusest tulenevaid töötushüvitisi üksnes isikutel, kes on tasunud Šveitsis vastava kindlustuse sissemakseid riiklikus töötuskindlustuse ja maksuvõimetustoetuste seaduses (loi fédérale sur l’assurance-chômage obligatoire et l’indemnité en cas d’insolvabilité – LACI) kindlaks määratud miinimumperioodi (32) vältel ja kes vastavad ka muudele töötushüvitiste saamise õiguse suhtes kehtivatele tingimustele.

| 1.2. | See osa kindlustuse sissemaksetest, mille on tasunud töötajad, kelle sissemaksete tasumise periood on liiga lühike selleks, et saada punkti 1.1 kohaselt Šveitsis õigus töötushüvitistele, makstakse tagasi nende päritoluriikidele vastavalt punktile 1.3, et aidata kaasa nende toetussummade katmisele, mida kõnealustele töötajatele makstakse täieliku töötuse korral; kõnealustel töötajatel ei ole õigust hüvitistele juhul, kui nad jäävad täielikult töötuks Šveitsis. Neil on siiski õigus saada hüvitisi halbade ilmastikutingimuste eest ja tööandja maksujõuetuks muutumise korral. Täieliku töötuse puhul maksab toetust päritoluriik, tingimusel et asjaomased töötajad otsivad tööturul tööd. Šveitsis täitunud kindlustusperioode võetakse arvesse samamoodi nagu päritoluriigis täitunud perioode. |
| --- | --- |

1.2.

See osa kindlustuse sissemaksetest, mille on tasunud töötajad, kelle sissemaksete tasumise periood on liiga lühike selleks, et saada punkti 1.1 kohaselt Šveitsis õigus töötushüvitistele, makstakse tagasi nende päritoluriikidele vastavalt punktile 1.3, et aidata kaasa nende toetussummade katmisele, mida kõnealustele töötajatele makstakse täieliku töötuse korral; kõnealustel töötajatel ei ole õigust hüvitistele juhul, kui nad jäävad täielikult töötuks Šveitsis. Neil on siiski õigus saada hüvitisi halbade ilmastikutingimuste eest ja tööandja maksujõuetuks muutumise korral. Täieliku töötuse puhul maksab toetust päritoluriik, tingimusel et asjaomased töötajad otsivad tööturul tööd. Šveitsis täitunud kindlustusperioode võetakse arvesse samamoodi nagu päritoluriigis täitunud perioode.

| 1.3. | See osa kindlustuse sissemaksetest, mille on tasunud punktis 1.2 nimetatud töötajad, makstakse igal aastal tagasi järgmiste tingimuste kohaselt:






  a) | kõnealuste töötajate sissemaksete kogusumma arvestatakse maade kaupa töötajate aastase arvu ja iga töötaja tasutud keskmise aastase sissemakse (tööandja ja töötaja sissemaksed) alusel; |
| --- | --- | --- |

1.3.

See osa kindlustuse sissemaksetest, mille on tasunud punktis 1.2 nimetatud töötajad, makstakse igal aastal tagasi järgmiste tingimuste kohaselt:

a)

kõnealuste töötajate sissemaksete kogusumma arvestatakse maade kaupa töötajate aastase arvu ja iga töötaja tasutud keskmise aastase sissemakse (tööandja ja töötaja sissemaksed) alusel;

| b) | sel viisil arvestatud summast makstakse töötajate päritoluriigile tagasi selline osa, mis vastab töötushüvitise protsentuaalsele osale kõigist punktis 1.2 nimetatud toetustest, ning osa jäetakse Šveitsi käsutusse reservina edaspidiste toetuste maksmiseks (33); |
| --- | --- |

b)

sel viisil arvestatud summast makstakse töötajate päritoluriigile tagasi selline osa, mis vastab töötushüvitise protsentuaalsele osale kõigist punktis 1.2 nimetatud toetustest, ning osa jäetakse Šveitsi käsutusse reservina edaspidiste toetuste maksmiseks (33);

| c) | Šveits esitab igal aastal aruande tagasimakstud sissemaksete kohta. Kui päritoluriigid nõuavad, märgitakse arvestamise alused ja tagasimakstud summad. Päritoluriigid teatavad igal aastal Šveitsile punktis 1.2 nimetatud töötushüvitise saajate arvu. |
| --- | --- |

c)

Šveits esitab igal aastal aruande tagasimakstud sissemaksete kohta. Kui päritoluriigid nõuavad, märgitakse arvestamise alused ja tagasimakstud summad. Päritoluriigid teatavad igal aastal Šveitsile punktis 1.2 nimetatud töötushüvitise saajate arvu.

| 2. | Kui mõnel nimetatud korda kasutaval liikmesriigil on raskusi sissemaksete tagasimaksmise korra lõpetamisega või kui Šveitsil on raskusi tema suhtes kehtestatud liitmise korraga, võib kumbki kokkuleppeosaline suunata küsimuse ühiskomiteele. |
| --- | --- |

2.

Kui mõnel nimetatud korda kasutaval liikmesriigil on raskusi sissemaksete tagasimaksmise korra lõpetamisega või kui Šveitsil on raskusi tema suhtes kehtestatud liitmise korraga, võib kumbki kokkuleppeosaline suunata küsimuse ühiskomiteele.

II.   Kõrvalabi vajavate isikute toetused

19. juuni 1959. aasta riikliku invaliidsuskindlustusseaduse ning 20. detsembri 1946. aasta riikliku vanadus- ja toitjakaotuskindlustusseaduse (mida on muudetud 8. oktoobri 1999. aasta seadusega) kohaselt kõrvalabi vajavatele isikutele ette nähtud toetusi makstakse üksnes Šveitsis elavatele isikutele.

III.   Vanadus-, toitjakaotus- ja invaliiduspensione hõlmavad tööalaste hüvitiste skeemid

Vanadus-, toitjakaotus- ja invaliiduspensione hõlmavaid tööalaste hüvitiste skeeme käsitleva 17. detsembri 1993. aasta riikliku seadusega (loi fédérale sur la libre passage dans la prévoyance professionnelle vieillesse, survivants et indalidité) ette nähtud toetused makstakse taotluse alusel välja töötajale või füüsilisest isikust ettevõtjale, kes kavatseb Šveitsist alatiseks lahkuda ja kelle suhtes vastavalt määruse II jaotisele ei kohaldata enam Šveitsi seadusi, tingimusel et kõnealune isik lahkub Šveitsist viie aasta jooksul alates käesoleva kokkuleppe jõustumisest, olenemata määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 10 lõikest 2.

---

(1)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 43.

2

(3)  ELT L 284, 30.10.2009, lk 1.

3

(4)  EÜT L 149, 5.7.1971, lk 2.

4

(5)  ELT L 177, 4.7.2008, lk 1.

5

(6)  EÜT L 74, 27.3.1972, lk 1.

6

(7)  ELT L 39, 10.2.2009, lk 29.

7

(8)  EÜT L 209, 25.7.1998, lk 46.

8

(9)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 1.

9

(10)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 5.

10

(11)  ELT C 149, 8.6.2010, lk 3.

11

(12)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 9.

12

(13)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 11.

13

(14)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 13.

14

(15)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 17.

15

(16)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 56.

16

(17)  ELT C 107, 27.4.2010, lk 3.

17

(18)  ELT C 149, 8.6.2010, lk 5.

18

(19)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 21.

19

(20)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 23.

20

(21)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 26.

21

(22)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 40.

22

(23)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 52.

23

(24)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 54.

24

(25)  ELT C 107, 27.4.2010, lk 6.

25

(26)  ELT C 107, 27.4.2010, lk 8.

26

(27)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 42.

27

(28)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 43.

28

(29)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 45.

29

(30)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 49.

30

(31)  ELT C 106, 24.4.2010, lk 51.

31

(32)  Perioodi pikkus on praegu 12 kuud.

32

(33)  Kaheaastase ajavahemiku jooksul nende Šveitsis töötushüvitise saamise õigust kasutavate töötajate puhul, kes on teinud sissemakseid vähemalt 12 kuud mitme Šveitsis elatud perioodi jooksul.

33

---