# Jurnalul Oficial L 142/2012

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2012.142.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 142 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 551 iunie 2012 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2012.142.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 142

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 551 iunie 2012

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva 2012/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2012 privind dreptul la informare în cadrul procedurilor penale | 1 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

DIRECTIVE

*

Directiva 2012/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2012 privind dreptul la informare în cadrul procedurilor penale

1

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 458/2012 al Consiliului din 31 mai 2012 privind punerea în aplicare a articolului 11 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 377/2012 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea în Republica Guineea-Bissau | 11 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 459/2012 al Comisiei din 29 mai 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei privind emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 6) (
  1
  ) | 16 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 460/2012 al Comisiei din 29 mai 2012 de interzicere a pescuitului pentru categoria 9 traulere frigorifice pentru specii pelagice în zona economică mauritană de către navele care arborează pavilionul unui stat membru al Uniunii Europene | 25 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 461/2012 al Comisiei din 31 mai 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt și a Regulamentelor (CE) nr. 1503/2006, (CE) nr. 657/2007 și (CE) nr. 1178/2008 ale Comisiei privind adaptările ca urmare a eliminării variabilelor pentru comenzi noi din industrie (
  1
  ) | 26 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 462/2012 al Comisiei din 31 mai 2012 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 30 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 463/2012 al Comisiei din 31 mai 2012 de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor aplicabile de la 1 iunie 2012 | 32 |
| | | DECIZII |
| | | 2012/284/PESC |
| | * | Decizia Atalanta/1/2012 a Comitetului politic și de securitate din 25 mai 2012 privind numirea unui comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta) | 35 |
| | * | Decizia 2012/285/PESC a Consiliului din 31 mai 2012 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea în Republica Guineea-Bissau și de abrogare a Deciziei 2012/237/PESC | 36 |
| | | 2012/286/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 31 mai 2012 de instituire a Grupului de experți pentru securitatea transporturilor terestre | 47 |

II   Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 458/2012 al Consiliului din 31 mai 2012 privind punerea în aplicare a articolului 11 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 377/2012 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea în Republica Guineea-Bissau

11

*

Regulamentul (UE) nr. 459/2012 al Comisiei din 29 mai 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei privind emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 6) (
  1
  )

1

16

*

Regulamentul (UE) nr. 460/2012 al Comisiei din 29 mai 2012 de interzicere a pescuitului pentru categoria 9 traulere frigorifice pentru specii pelagice în zona economică mauritană de către navele care arborează pavilionul unui stat membru al Uniunii Europene

25

*

Regulamentul (UE) nr. 461/2012 al Comisiei din 31 mai 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt și a Regulamentelor (CE) nr. 1503/2006, (CE) nr. 657/2007 și (CE) nr. 1178/2008 ale Comisiei privind adaptările ca urmare a eliminării variabilelor pentru comenzi noi din industrie (
  1
  )

1

26

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 462/2012 al Comisiei din 31 mai 2012 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

30

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 463/2012 al Comisiei din 31 mai 2012 de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor aplicabile de la 1 iunie 2012

32

DECIZII

2012/284/PESC

*

Decizia Atalanta/1/2012 a Comitetului politic și de securitate din 25 mai 2012 privind numirea unui comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta)

35

*

Decizia 2012/285/PESC a Consiliului din 31 mai 2012 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea în Republica Guineea-Bissau și de abrogare a Deciziei 2012/237/PESC

36

2012/286/UE

*

Decizia Comisiei din 31 mai 2012 de instituire a Grupului de experți pentru securitatea transporturilor terestre

47

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Addendum | 49 |

Rectificări

*

Addendum

Addendum

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

DIRECTIVE

| 1.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 142/1

---

DIRECTIVA 2012/13/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 22 mai 2012

privind dreptul la informare în cadrul procedurilor penale

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 82 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamente naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Uniunea și-a stabilit obiectivul de a menține și de a dezvolta un spațiu de libertate, securitate și justiție. În conformitate cu concluziile președinției cu ocazia Consiliului European de la Tampere din 15 și 16 octombrie 1999, în special punctul 33, principiul recunoașterii reciproce a hotărârilor judecătorești și altor decizii ale autorităților judecătorești ar trebui să devină fundamentul cooperării judiciare în materie civilă și în materie penală în cadrul Uniunii, deoarece o recunoaștere reciprocă sporită și apropierea necesară a legislației ar facilita cooperarea dintre autoritățile competente, precum și protecția judiciară a drepturilor individuale. |
| --- | --- |

(1)

Uniunea și-a stabilit obiectivul de a menține și de a dezvolta un spațiu de libertate, securitate și justiție. În conformitate cu concluziile președinției cu ocazia Consiliului European de la Tampere din 15 și 16 octombrie 1999, în special punctul 33, principiul recunoașterii reciproce a hotărârilor judecătorești și altor decizii ale autorităților judecătorești ar trebui să devină fundamentul cooperării judiciare în materie civilă și în materie penală în cadrul Uniunii, deoarece o recunoaștere reciprocă sporită și apropierea necesară a legislației ar facilita cooperarea dintre autoritățile competente, precum și protecția judiciară a drepturilor individuale.

| (2) | În conformitate cu concluziile de la Tampere, Consiliul a adoptat, la 29 noiembrie 2000, un program de măsuri pentru punerea în aplicare a principiului recunoașterii reciproce a hotărârilor în materie penală (3). În introducerea programului se menționează că principiul recunoașterii reciproce „are drept scop consolidarea cooperării dintre statele membre, precum și creșterea protecției drepturilor individuale”. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu concluziile de la Tampere, Consiliul a adoptat, la 29 noiembrie 2000, un program de măsuri pentru punerea în aplicare a principiului recunoașterii reciproce a hotărârilor în materie penală (3). În introducerea programului se menționează că principiul recunoașterii reciproce „are drept scop consolidarea cooperării dintre statele membre, precum și creșterea protecției drepturilor individuale”.

| (3) | Punerea în aplicare a principiului recunoașterii reciproce a deciziilor în materie penală implică faptul că fiecare stat membru are încredere în sistemele de justiție penală ale celorlalte state membre. Întinderea recunoașterii reciproce depinde, în mare măsură, de o serie de parametri, care includ mecanisme de protecție a drepturilor persoanelor suspectate sau acuzate și standarde minime comune necesare pentru facilitarea aplicării principiului recunoașterii reciproce. |
| --- | --- |

(3)

Punerea în aplicare a principiului recunoașterii reciproce a deciziilor în materie penală implică faptul că fiecare stat membru are încredere în sistemele de justiție penală ale celorlalte state membre. Întinderea recunoașterii reciproce depinde, în mare măsură, de o serie de parametri, care includ mecanisme de protecție a drepturilor persoanelor suspectate sau acuzate și standarde minime comune necesare pentru facilitarea aplicării principiului recunoașterii reciproce.

| (4) | Recunoașterea reciprocă a deciziilor în materie penală poate funcționa în mod eficace doar într-un climat de încredere, în cadrul căruia nu doar autoritățile judecătorești, ci toți participanții la procedurile penale consideră deciziile autorităților judecătorești din alte state membre ca fiind echivalente celor emise de propriile autorități, presupunând încredere nu numai în justețea normelor din alte state membre, ci și în faptul că aceste norme sunt aplicate în mod corect. |
| --- | --- |

(4)

Recunoașterea reciprocă a deciziilor în materie penală poate funcționa în mod eficace doar într-un climat de încredere, în cadrul căruia nu doar autoritățile judecătorești, ci toți participanții la procedurile penale consideră deciziile autorităților judecătorești din alte state membre ca fiind echivalente celor emise de propriile autorități, presupunând încredere nu numai în justețea normelor din alte state membre, ci și în faptul că aceste norme sunt aplicate în mod corect.

| (5) | Articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”) și articolul 6 din Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (denumită în continuare „CEDO”) consacră dreptul la un proces echitabil. Articolul 48 alineatul (2) din Cartă garantează respectarea dreptului la apărare. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”) și articolul 6 din Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (denumită în continuare „CEDO”) consacră dreptul la un proces echitabil. Articolul 48 alineatul (2) din Cartă garantează respectarea dreptului la apărare.

| (6) | Articolul 6 din Cartă și articolul 5 din CEDO consacră dreptul la libertatea și la siguranța persoanei. Orice limitare a acestui drept nu trebuie să depășească limitările permise în conformitate cu articolul 5 din CEDO și deduse din jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului. |
| --- | --- |

(6)

Articolul 6 din Cartă și articolul 5 din CEDO consacră dreptul la libertatea și la siguranța persoanei. Orice limitare a acestui drept nu trebuie să depășească limitările permise în conformitate cu articolul 5 din CEDO și deduse din jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului.

| (7) | Cu toate că statele membre sunt părți la CEDO, experiența a arătat că doar acest element nu poate oferi întotdeauna un grad suficient de încredere în sistemele de justiție penală ale altor state membre. |
| --- | --- |

(7)

Cu toate că statele membre sunt părți la CEDO, experiența a arătat că doar acest element nu poate oferi întotdeauna un grad suficient de încredere în sistemele de justiție penală ale altor state membre.

| (8) | Consolidarea încrederii reciproce necesită norme detaliate privind protecția drepturilor și garanțiilor procedurale care își au originea în Cartă și în CEDO. |
| --- | --- |

(8)

Consolidarea încrederii reciproce necesită norme detaliate privind protecția drepturilor și garanțiilor procedurale care își au originea în Cartă și în CEDO.

| (9) | Articolul 82 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede instituirea unor norme minime aplicabile în statele membre care să faciliteze recunoașterea reciprocă a hotărârilor judecătorești și a deciziilor judiciare, precum și cooperarea judiciară și polițienească în materie penală la scară transfrontalieră. Articolul respectiv prevede că „drepturile persoanelor în procedura penală” reprezintă o materie în care pot fi instituite norme minime. |
| --- | --- |

(9)

Articolul 82 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede instituirea unor norme minime aplicabile în statele membre care să faciliteze recunoașterea reciprocă a hotărârilor judecătorești și a deciziilor judiciare, precum și cooperarea judiciară și polițienească în materie penală la scară transfrontalieră. Articolul respectiv prevede că „drepturile persoanelor în procedura penală” reprezintă o materie în care pot fi instituite norme minime.

| (10) | Normele minime comune ar trebui să aibă ca rezultat sporirea încrederii în sistemele de justiție penală ale tuturor statelor membre, fapt ce ar trebui să conducă la rândul său la o cooperare judiciară mai eficientă într-un climat de încredere reciprocă. Astfel de norme minime comune ar trebui să se instituie în domeniul informării în cadrul procedurilor penale. |
| --- | --- |

(10)

Normele minime comune ar trebui să aibă ca rezultat sporirea încrederii în sistemele de justiție penală ale tuturor statelor membre, fapt ce ar trebui să conducă la rândul său la o cooperare judiciară mai eficientă într-un climat de încredere reciprocă. Astfel de norme minime comune ar trebui să se instituie în domeniul informării în cadrul procedurilor penale.

| (11) | La 30 noiembrie 2009, Consiliul a adoptat o rezoluție privind o Foaie de parcurs pentru consolidarea drepturilor procedurale ale persoanelor suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale (4) (denumită în continuare „Foaia de parcurs”). Adoptând o abordare graduală, Foaia de parcurs solicita adoptarea de măsuri referitoare la dreptul la traducere și la interpretare (măsura A), dreptul la informare privind drepturile și privind acuzațiile aduse (măsura B), dreptul la consiliere juridică și la asistență juridică (măsura C), dreptul de a comunica cu rudele, angajatorii și autoritățile consulare (măsura D), precum și garanții speciale pentru persoanele suspectate sau acuzate care sunt vulnerabile (măsura E). Foaia de parcurs pune în evidență faptul că ordinea prezentării drepturilor este orientativă, prin urmare poate fi modificată în funcție de priorități. Foaia de parcurs este concepută în așa fel încât să funcționeze ca un întreg; avantajele acesteia vor fi constatate pe deplin numai atunci când vor fi puse în aplicare toate părțile componente ale acesteia. |
| --- | --- |

(11)

La 30 noiembrie 2009, Consiliul a adoptat o rezoluție privind o Foaie de parcurs pentru consolidarea drepturilor procedurale ale persoanelor suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale (4) (denumită în continuare „Foaia de parcurs”). Adoptând o abordare graduală, Foaia de parcurs solicita adoptarea de măsuri referitoare la dreptul la traducere și la interpretare (măsura A), dreptul la informare privind drepturile și privind acuzațiile aduse (măsura B), dreptul la consiliere juridică și la asistență juridică (măsura C), dreptul de a comunica cu rudele, angajatorii și autoritățile consulare (măsura D), precum și garanții speciale pentru persoanele suspectate sau acuzate care sunt vulnerabile (măsura E). Foaia de parcurs pune în evidență faptul că ordinea prezentării drepturilor este orientativă, prin urmare poate fi modificată în funcție de priorități. Foaia de parcurs este concepută în așa fel încât să funcționeze ca un întreg; avantajele acesteia vor fi constatate pe deplin numai atunci când vor fi puse în aplicare toate părțile componente ale acesteia.

| (12) | La 11 decembrie 2009, Consiliul European a salutat Foaia de parcurs și a integrat-o în Programul de la Stockholm – O Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora (5) (punctul 2.4). Consiliul European a subliniat caracterul neexhaustiv al Foii de parcurs, invitând Comisia să studieze elemente suplimentare ale drepturilor procedurale minime ale persoanelor suspectate sau acuzate și să evalueze dacă este necesară analizarea altor aspecte, de exemplu prezumția de nevinovăție, pentru a promova o mai bună cooperare în domeniu. |
| --- | --- |

(12)

La 11 decembrie 2009, Consiliul European a salutat Foaia de parcurs și a integrat-o în Programul de la Stockholm – O Europă deschisă și sigură în serviciul cetățenilor și pentru protecția acestora (5) (punctul 2.4). Consiliul European a subliniat caracterul neexhaustiv al Foii de parcurs, invitând Comisia să studieze elemente suplimentare ale drepturilor procedurale minime ale persoanelor suspectate sau acuzate și să evalueze dacă este necesară analizarea altor aspecte, de exemplu prezumția de nevinovăție, pentru a promova o mai bună cooperare în domeniu.

| (13) | Prima măsură adoptată în baza Foii de parcurs, în cadrul măsurii A, a fost Directiva 2010/64/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 octombrie 2010 privind drepturile la interpretare și traducere în cadrul procedurilor penale (6). |
| --- | --- |

(13)

Prima măsură adoptată în baza Foii de parcurs, în cadrul măsurii A, a fost Directiva 2010/64/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 octombrie 2010 privind drepturile la interpretare și traducere în cadrul procedurilor penale (6).

| (14) | Prezenta directivă se referă la măsura B din Foaia de parcurs. Aceasta stabilește standarde minime comune ce urmează a fi aplicate în domeniul informării cu privire la drepturi și la acuzare, care vor fi aduse la cunoștința persoanelor suspectate sau acuzate de a fi comis o infracțiune, în vederea consolidării încrederii reciproce a statelor membre. Directiva dezvoltă drepturile prevăzute în Cartă, în special articolele 6, 47 și 48 din aceasta, prin întemeierea pe articolele 5 și 6 din CEDO, astfel cum au fost interpretate de Curtea Europeană a Drepturilor Omului. În prezenta directivă, termenul „acuzare” descrie același concept ca termenul „acuzație” utilizat în articolul 6 alineatul (1) din CEDO. |
| --- | --- |

(14)

Prezenta directivă se referă la măsura B din Foaia de parcurs. Aceasta stabilește standarde minime comune ce urmează a fi aplicate în domeniul informării cu privire la drepturi și la acuzare, care vor fi aduse la cunoștința persoanelor suspectate sau acuzate de a fi comis o infracțiune, în vederea consolidării încrederii reciproce a statelor membre. Directiva dezvoltă drepturile prevăzute în Cartă, în special articolele 6, 47 și 48 din aceasta, prin întemeierea pe articolele 5 și 6 din CEDO, astfel cum au fost interpretate de Curtea Europeană a Drepturilor Omului. În prezenta directivă, termenul „acuzare” descrie același concept ca termenul „acuzație” utilizat în articolul 6 alineatul (1) din CEDO.

| (15) | În comunicarea sa din 20 aprilie 2010 intitulată „Crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție pentru cetățenii Europei. Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm”, Comisia a anunțat că va prezenta o propunere privind dreptul la informare privind drepturile și informarea privind acuzațiile în 2010. |
| --- | --- |

(15)

În comunicarea sa din 20 aprilie 2010 intitulată „Crearea unui spațiu de libertate, securitate și justiție pentru cetățenii Europei. Plan de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm”, Comisia a anunțat că va prezenta o propunere privind dreptul la informare privind drepturile și informarea privind acuzațiile în 2010.

| (16) | Prezenta directivă ar trebui să se aplice persoanelor suspectate și acuzate indiferent de statutul lor juridic, cetățenie sau naționalitate. |
| --- | --- |

(16)

Prezenta directivă ar trebui să se aplice persoanelor suspectate și acuzate indiferent de statutul lor juridic, cetățenie sau naționalitate.

| (17) | În unele state membre, o autoritate, alta decât o instanță cu competențe în materie penală, este competentă să aplice sancțiuni pentru infracțiuni relativ minore. Acesta poate fi cazul, de exemplu, pentru infracțiunile rutiere care sunt comise la scară largă și care pot fi constatate în urma unui control rutier. În asemenea situații, nu ar fi rezonabil să se ceară autorității competente să garanteze toate drepturile care decurg din prezenta directivă. Prin urmare, atunci când legislația unui stat membru prevede aplicarea unei sancțiuni pentru infracțiuni minore de către o astfel de autoritate și există fie dreptul de a introduce o cale de atac, fie posibilitatea ca acea cauză să fie deferită unei instanțe cu competențe în materie penală, prezenta directivă ar trebui să se aplice numai în cazul procedurilor desfășurate în fața respectivei instanțe ca urmare a exercitării unei astfel de căi de atac sau al deferirii. |
| --- | --- |

(17)

În unele state membre, o autoritate, alta decât o instanță cu competențe în materie penală, este competentă să aplice sancțiuni pentru infracțiuni relativ minore. Acesta poate fi cazul, de exemplu, pentru infracțiunile rutiere care sunt comise la scară largă și care pot fi constatate în urma unui control rutier. În asemenea situații, nu ar fi rezonabil să se ceară autorității competente să garanteze toate drepturile care decurg din prezenta directivă. Prin urmare, atunci când legislația unui stat membru prevede aplicarea unei sancțiuni pentru infracțiuni minore de către o astfel de autoritate și există fie dreptul de a introduce o cale de atac, fie posibilitatea ca acea cauză să fie deferită unei instanțe cu competențe în materie penală, prezenta directivă ar trebui să se aplice numai în cazul procedurilor desfășurate în fața respectivei instanțe ca urmare a exercitării unei astfel de căi de atac sau al deferirii.

| (18) | Dreptul la informare cu privire la drepturile procedurale, care este consacrat de jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, ar trebui prevăzut în mod explicit de prezenta directivă. |
| --- | --- |

(18)

Dreptul la informare cu privire la drepturile procedurale, care este consacrat de jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, ar trebui prevăzut în mod explicit de prezenta directivă.

| (19) | Autoritățile competente ar trebui să informeze cu promptitudine persoanele suspectate sau acuzate cu privire la drepturile respective, așa cum se aplică ele conform dreptului intern, care sunt esențiale pentru garantarea caracterului echitabil al procedurilor, verbal sau în scris, astfel cum se prevede în prezenta directivă. Pentru a permite exercitarea practică și efectivă a acestor drepturi, informațiile ar trebui furnizate cât mai curând în cursul procedurilor și cel târziu înainte de primul interogatoriu oficial al persoanei suspectate sau acuzate de către poliție sau de către o altă autoritate competentă. |
| --- | --- |

(19)

Autoritățile competente ar trebui să informeze cu promptitudine persoanele suspectate sau acuzate cu privire la drepturile respective, așa cum se aplică ele conform dreptului intern, care sunt esențiale pentru garantarea caracterului echitabil al procedurilor, verbal sau în scris, astfel cum se prevede în prezenta directivă. Pentru a permite exercitarea practică și efectivă a acestor drepturi, informațiile ar trebui furnizate cât mai curând în cursul procedurilor și cel târziu înainte de primul interogatoriu oficial al persoanei suspectate sau acuzate de către poliție sau de către o altă autoritate competentă.

| (20) | Prezenta directivă stabilește normele minime relative la informațiile privind drepturile persoanelor suspectate sau acuzate. Acest lucru nu afectează informațiile furnizate cu privire la alte drepturi procedurale care derivă din Cartă, din CEDO, din dreptul intern și din legislația aplicabilă a Uniunii, astfel cum a fost interpretată de instanțele competente. Odată ce s-a furnizat o informare cu privire la un anumit drept, autoritățile competente nu ar trebui obligate să o repete, cu excepția situației în care circumstanțele specifice ale cauzei sau normele specifice din dreptul intern necesită aceasta. |
| --- | --- |

(20)

Prezenta directivă stabilește normele minime relative la informațiile privind drepturile persoanelor suspectate sau acuzate. Acest lucru nu afectează informațiile furnizate cu privire la alte drepturi procedurale care derivă din Cartă, din CEDO, din dreptul intern și din legislația aplicabilă a Uniunii, astfel cum a fost interpretată de instanțele competente. Odată ce s-a furnizat o informare cu privire la un anumit drept, autoritățile competente nu ar trebui obligate să o repete, cu excepția situației în care circumstanțele specifice ale cauzei sau normele specifice din dreptul intern necesită aceasta.

| (21) | Referirile din prezenta directivă la persoane suspectate sau acuzate care sunt arestate sau reținute ar trebui înțelese ca trimițând la orice situație în care, în cursul procedurilor penale, persoanele suspectate sau acuzate sunt lipsite de libertate în sensul articolului 5 alineatul (1) litera (c) din CEDO, astfel cum este interpretat în jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului. |
| --- | --- |

(21)

Referirile din prezenta directivă la persoane suspectate sau acuzate care sunt arestate sau reținute ar trebui înțelese ca trimițând la orice situație în care, în cursul procedurilor penale, persoanele suspectate sau acuzate sunt lipsite de libertate în sensul articolului 5 alineatul (1) litera (c) din CEDO, astfel cum este interpretat în jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului.

| (22) | În cazul în care persoanele suspectate sau acuzate sunt arestate sau reținute, informațiile privind drepturile procedurale aplicabile ar trebui furnizate printr-o notă scrisă privind drepturile, întocmită într-un mod ușor de înțeles, astfel încât să ajute persoanele respective la înțelegerea efectivă a drepturilor de care beneficiază. O astfel de Notă privind drepturile ar trebui furnizată cu promptitudine fiecărei persoane arestate în momentul lipsirii de libertate prin intervenția autorităților de aplicare a legii, în contextul procedurilor penale. Nota ar trebui să cuprindă informațiile de bază privind posibilitățile de contestare a legalității arestării, de obținere a unei revizuiri a reținerii sau de solicitare a eliberării provizorii, atunci când și în măsura în care există astfel de drepturi în legislația națională. Pentru a ajuta statele membre să întocmească Nota privind drepturile, un model este prevăzut în anexa I. Modelul respectiv este orientativ și poate face obiectul revizuirii în contextul raportului Comisiei privind punerea în aplicare a prezentei directive și, de asemenea, odată cu intrarea în vigoare a tuturor măsurilor din Foaia de parcurs. În conținutul Notei privind drepturile pot fi incluse și alte drepturi procedurale relevante care se aplică în statele membre. |
| --- | --- |

(22)

În cazul în care persoanele suspectate sau acuzate sunt arestate sau reținute, informațiile privind drepturile procedurale aplicabile ar trebui furnizate printr-o notă scrisă privind drepturile, întocmită într-un mod ușor de înțeles, astfel încât să ajute persoanele respective la înțelegerea efectivă a drepturilor de care beneficiază. O astfel de Notă privind drepturile ar trebui furnizată cu promptitudine fiecărei persoane arestate în momentul lipsirii de libertate prin intervenția autorităților de aplicare a legii, în contextul procedurilor penale. Nota ar trebui să cuprindă informațiile de bază privind posibilitățile de contestare a legalității arestării, de obținere a unei revizuiri a reținerii sau de solicitare a eliberării provizorii, atunci când și în măsura în care există astfel de drepturi în legislația națională. Pentru a ajuta statele membre să întocmească Nota privind drepturile, un model este prevăzut în anexa I. Modelul respectiv este orientativ și poate face obiectul revizuirii în contextul raportului Comisiei privind punerea în aplicare a prezentei directive și, de asemenea, odată cu intrarea în vigoare a tuturor măsurilor din Foaia de parcurs. În conținutul Notei privind drepturile pot fi incluse și alte drepturi procedurale relevante care se aplică în statele membre.

| (23) | Condițiile și regulile specifice privind dreptul persoanei suspectate sau acuzate să informeze o altă persoană în legătură cu arestarea sau reținerea urmează să fie determinate de către statele membre în cadrul dreptului intern. După cum se menționează în Foaia de parcurs, exercitarea acestui drept nu ar trebui să aducă atingere cursului normal al procedurilor penale. |
| --- | --- |

(23)

Condițiile și regulile specifice privind dreptul persoanei suspectate sau acuzate să informeze o altă persoană în legătură cu arestarea sau reținerea urmează să fie determinate de către statele membre în cadrul dreptului intern. După cum se menționează în Foaia de parcurs, exercitarea acestui drept nu ar trebui să aducă atingere cursului normal al procedurilor penale.

| (24) | Prezenta directivă nu aduce atingere dispozițiilor de drept intern privind siguranța persoanelor reținute în locuri de detenție. |
| --- | --- |

(24)

Prezenta directivă nu aduce atingere dispozițiilor de drept intern privind siguranța persoanelor reținute în locuri de detenție.

| (25) | Statele membre ar trebui să se asigure că, la furnizarea informațiilor în conformitate cu prezenta directivă, persoanele suspectate sau acuzate beneficiază, dacă este cazul, de traducerea sau interpretarea acestora într-o limbă pe care o înțeleg, în conformitate cu standardele prevăzute în Directiva 2010/64/UE. |
| --- | --- |

(25)

Statele membre ar trebui să se asigure că, la furnizarea informațiilor în conformitate cu prezenta directivă, persoanele suspectate sau acuzate beneficiază, dacă este cazul, de traducerea sau interpretarea acestora într-o limbă pe care o înțeleg, în conformitate cu standardele prevăzute în Directiva 2010/64/UE.

| (26) | Atunci când pun la dispoziția persoanelor suspectate sau acuzate informații în conformitate cu prezenta directivă, autoritățile competente ar trebui să acorde o atenție deosebită persoanelor care nu pot înțelege conținutul sau înțelesul informațiilor, de exemplu din cauza vârstei tinere sau a stării psihice sau fizice. |
| --- | --- |

(26)

Atunci când pun la dispoziția persoanelor suspectate sau acuzate informații în conformitate cu prezenta directivă, autoritățile competente ar trebui să acorde o atenție deosebită persoanelor care nu pot înțelege conținutul sau înțelesul informațiilor, de exemplu din cauza vârstei tinere sau a stării psihice sau fizice.

| (27) | Persoanele acuzate de săvârșirea unei infracțiuni ar trebui să primească toate informațiile referitoare la acuzare, astfel încât să-și poată pregăti apărarea și să se garanteze echitatea procedurilor penale. |
| --- | --- |

(27)

Persoanele acuzate de săvârșirea unei infracțiuni ar trebui să primească toate informațiile referitoare la acuzare, astfel încât să-și poată pregăti apărarea și să se garanteze echitatea procedurilor penale.

| (28) | Informațiile puse la dispoziția persoanelor suspectate sau acuzate cu privire la fapta penală de a cărei comitere sunt suspectate ar trebui să fie furnizate cu promptitudine, cel târziu înainte de primul lor interogatoriu oficial, de către poliție sau de către o altă autoritate competentă și fără a aduce atingere desfășurării anchetei în curs. Ar trebui furnizată o descriere suficient de detaliată a faptelor, inclusiv, dacă se cunosc, a momentului și locului, referitoare la infracțiunea de a cărei comitere sunt suspectate sau acuzate persoanele, precum și a încadrării juridice posibile a infracțiunii prezumate, având în vedere etapa procedurilor penale în care se furnizează o astfel de descriere, astfel încât să se garanteze caracterul echitabil al procedurilor menționate și să se permită exercitarea efectivă a dreptului la apărare. |
| --- | --- |

(28)

Informațiile puse la dispoziția persoanelor suspectate sau acuzate cu privire la fapta penală de a cărei comitere sunt suspectate ar trebui să fie furnizate cu promptitudine, cel târziu înainte de primul lor interogatoriu oficial, de către poliție sau de către o altă autoritate competentă și fără a aduce atingere desfășurării anchetei în curs. Ar trebui furnizată o descriere suficient de detaliată a faptelor, inclusiv, dacă se cunosc, a momentului și locului, referitoare la infracțiunea de a cărei comitere sunt suspectate sau acuzate persoanele, precum și a încadrării juridice posibile a infracțiunii prezumate, având în vedere etapa procedurilor penale în care se furnizează o astfel de descriere, astfel încât să se garanteze caracterul echitabil al procedurilor menționate și să se permită exercitarea efectivă a dreptului la apărare.

| (29) | În cazul în care, în cursul procedurilor penale, detaliile acuzării se modifică într-o măsură care să afecteze în mod substanțial poziția persoanei suspectate sau acuzate, modificările ar trebui să i se comunice persoanei respective atunci când este necesar pentru garantarea caracterului echitabil al procedurilor și la timp pentru a permite exercitarea efectivă a dreptului la apărare. |
| --- | --- |

(29)

În cazul în care, în cursul procedurilor penale, detaliile acuzării se modifică într-o măsură care să afecteze în mod substanțial poziția persoanei suspectate sau acuzate, modificările ar trebui să i se comunice persoanei respective atunci când este necesar pentru garantarea caracterului echitabil al procedurilor și la timp pentru a permite exercitarea efectivă a dreptului la apărare.

| (30) | Documentele și, dacă este cazul, fotografiile și înregistrările audio și video care sunt esențiale pentru contestarea efectivă a legalității unei arestări sau detenției unor persoane suspectate sau acuzate, în conformitate cu dreptul intern, ar trebui să fie puse la dispoziția persoanelor suspectate sau acuzate sau a avocaților acestora cel târziu înainte ca autoritatea judiciară competentă să fie chemată să se pronunțe cu privire la legalitatea arestării sau detenției în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din CEDO și cu suficient timp înainte pentru a permite exercitarea efectivă a dreptului de a contesta legalitatea arestării sau detenției. |
| --- | --- |

(30)

Documentele și, dacă este cazul, fotografiile și înregistrările audio și video care sunt esențiale pentru contestarea efectivă a legalității unei arestări sau detenției unor persoane suspectate sau acuzate, în conformitate cu dreptul intern, ar trebui să fie puse la dispoziția persoanelor suspectate sau acuzate sau a avocaților acestora cel târziu înainte ca autoritatea judiciară competentă să fie chemată să se pronunțe cu privire la legalitatea arestării sau detenției în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din CEDO și cu suficient timp înainte pentru a permite exercitarea efectivă a dreptului de a contesta legalitatea arestării sau detenției.

| (31) | În sensul prezentei directive, accesul la mijloacele de probă materiale, definite în conformitate cu dreptul intern, în apărarea sau împotriva persoanei suspectate sau acuzate și care sunt în posesia autorităților competente în raport cu cauza penală specifică, ar trebui să includă accesul la materiale cum ar fi documente și, dacă este cazul, fotografii și înregistrări audio sau video. Astfel de materiale pot fi incluse într-un dosar sau deținute de autoritățile competente în orice mod adecvat în conformitate cu dreptul intern. |
| --- | --- |

(31)

În sensul prezentei directive, accesul la mijloacele de probă materiale, definite în conformitate cu dreptul intern, în apărarea sau împotriva persoanei suspectate sau acuzate și care sunt în posesia autorităților competente în raport cu cauza penală specifică, ar trebui să includă accesul la materiale cum ar fi documente și, dacă este cazul, fotografii și înregistrări audio sau video. Astfel de materiale pot fi incluse într-un dosar sau deținute de autoritățile competente în orice mod adecvat în conformitate cu dreptul intern.

| (32) | Accesul la mijloacele de probă materiale, aflate în posesia autorităților competente, în apărarea sau împotriva persoanei suspectate sau acuzate, astfel cum este prevăzut în prezenta directivă, poate fi refuzat, în conformitate cu dreptul intern, în cazul în care astfel de acces poate avea drept consecință periclitarea gravă a vieții sau a drepturilor fundamentale ale unei alte persoane sau dacă refuzul acestui acces este strict necesar pentru apărarea unui interes public important. Decizia prin care se refuză accesul trebuie privită în raport cu drepturile în materie de apărare ale persoanei suspectate sau acuzate, ținând seama de diferitele etape ale procedurilor penale. Restricțiile la acest acces ar trebui interpretate strict și în conformitate cu dreptul la un proces echitabil, prevăzut de CEDO și astfel cum este interpretat în jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului. |
| --- | --- |

(32)

Accesul la mijloacele de probă materiale, aflate în posesia autorităților competente, în apărarea sau împotriva persoanei suspectate sau acuzate, astfel cum este prevăzut în prezenta directivă, poate fi refuzat, în conformitate cu dreptul intern, în cazul în care astfel de acces poate avea drept consecință periclitarea gravă a vieții sau a drepturilor fundamentale ale unei alte persoane sau dacă refuzul acestui acces este strict necesar pentru apărarea unui interes public important. Decizia prin care se refuză accesul trebuie privită în raport cu drepturile în materie de apărare ale persoanei suspectate sau acuzate, ținând seama de diferitele etape ale procedurilor penale. Restricțiile la acest acces ar trebui interpretate strict și în conformitate cu dreptul la un proces echitabil, prevăzut de CEDO și astfel cum este interpretat în jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului.

| (33) | Dreptul de acces la materialele unei cauze ar trebui exercitat fără a aduce atingere dispozițiilor de drept intern privind protecția datelor personale și localizarea persoanelor din programele de protecție a martorilor. |
| --- | --- |

(33)

Dreptul de acces la materialele unei cauze ar trebui exercitat fără a aduce atingere dispozițiilor de drept intern privind protecția datelor personale și localizarea persoanelor din programele de protecție a martorilor.

| (34) | Accesul la materialele cauzei, în conformitate cu prezenta directivă, ar trebui să fie acordat în mod gratuit, fără a aduce atingere dispozițiilor dreptului intern care prevăd plata unor taxe pentru documente care urmează să fie copiate din dosarul cauzei sau pentru transmiterea elementelor de probă persoanelor vizate sau avocaților acestora. |
| --- | --- |

(34)

Accesul la materialele cauzei, în conformitate cu prezenta directivă, ar trebui să fie acordat în mod gratuit, fără a aduce atingere dispozițiilor dreptului intern care prevăd plata unor taxe pentru documente care urmează să fie copiate din dosarul cauzei sau pentru transmiterea elementelor de probă persoanelor vizate sau avocaților acestora.

| (35) | Atunci când se furnizează informații în conformitate cu prezenta directivă, autoritățile competente ar trebui să țină o evidență în acest scop, în conformitate cu procedurile de ținere a evidenței în vigoare în dreptul intern, fără a face obiectul vreunei obligații suplimentare de a introduce noi mecanisme sau vreunei sarcini administrative suplimentare. |
| --- | --- |

(35)

Atunci când se furnizează informații în conformitate cu prezenta directivă, autoritățile competente ar trebui să țină o evidență în acest scop, în conformitate cu procedurile de ținere a evidenței în vigoare în dreptul intern, fără a face obiectul vreunei obligații suplimentare de a introduce noi mecanisme sau vreunei sarcini administrative suplimentare.

| (36) | Persoanele suspectate sau acuzate sau avocații acestora ar trebui să aibă dreptul să conteste, în conformitate cu procedurile din dreptul intern, posibila incapacitate sau refuzul autorităților competente de a furniza informații sau de a prezenta anumite materiale ale cauzei în conformitate cu prezenta directivă. Acest drept nu atrage după sine obligația ca statele membre să pună la dispoziție o procedură specifică a unei căi de atac, un mecanism separat sau o procedură de plângere pentru contestarea unei astfel de incapacități sau a unui astfel de refuz. |
| --- | --- |

(36)

Persoanele suspectate sau acuzate sau avocații acestora ar trebui să aibă dreptul să conteste, în conformitate cu procedurile din dreptul intern, posibila incapacitate sau refuzul autorităților competente de a furniza informații sau de a prezenta anumite materiale ale cauzei în conformitate cu prezenta directivă. Acest drept nu atrage după sine obligația ca statele membre să pună la dispoziție o procedură specifică a unei căi de atac, un mecanism separat sau o procedură de plângere pentru contestarea unei astfel de incapacități sau a unui astfel de refuz.

| (37) | Fără a aduce atingere independenței judecătorești și diferențelor organizatorice ale sistemelor judiciare din Uniune, statele membre ar trebui să ofere sau să încurajeze oferirea de cursuri de formare adecvate funcționarilor competenți din statele membre cu privire la obiectivele prezentei directive. |
| --- | --- |

(37)

Fără a aduce atingere independenței judecătorești și diferențelor organizatorice ale sistemelor judiciare din Uniune, statele membre ar trebui să ofere sau să încurajeze oferirea de cursuri de formare adecvate funcționarilor competenți din statele membre cu privire la obiectivele prezentei directive.

| (38) | Statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a se conforma prezentei directive. O aplicare practică și eficace a unor dispoziții cum ar fi obligația de a asigura persoanelor suspectate sau acuzate informațiile privind drepturile lor într-un limbaj simplu și accesibil ar putea fi realizată prin diverse mijloace, inclusiv prin măsuri nelegislative, ca, de exemplu, o formare corespunzătoare a autorităților competente sau o Notă privind drepturile redactată într-un limbaj simplu și netehnic, care să fie ușor de înțeles de către o persoană din afara sistemului judiciar care nu cunoaște dreptul procedural penal. |
| --- | --- |

(38)

Statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a se conforma prezentei directive. O aplicare practică și eficace a unor dispoziții cum ar fi obligația de a asigura persoanelor suspectate sau acuzate informațiile privind drepturile lor într-un limbaj simplu și accesibil ar putea fi realizată prin diverse mijloace, inclusiv prin măsuri nelegislative, ca, de exemplu, o formare corespunzătoare a autorităților competente sau o Notă privind drepturile redactată într-un limbaj simplu și netehnic, care să fie ușor de înțeles de către o persoană din afara sistemului judiciar care nu cunoaște dreptul procedural penal.

| (39) | Dreptul la informare în scris cu privire la drepturile în momentul arestării, prevăzut în prezenta directivă, ar trebui să se aplice, mutatis mutandis, și persoanelor arestate în scopul executării unui mandat european de arestare, în baza Deciziei-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre (7). Pentru a ajuta statele membre să întocmească Nota privind drepturile destinată acestor persoane, un model este prevăzut în anexa II. Modelul respectiv este orientativ și poate face obiectul revizuirii în contextul raportului Comisiei privind punerea în aplicare a prezentei directive și, de asemenea, odată cu intrarea în vigoare a tuturor măsurilor din Foaia de parcurs. |
| --- | --- |

(39)

Dreptul la informare în scris cu privire la drepturile în momentul arestării, prevăzut în prezenta directivă, ar trebui să se aplice, mutatis mutandis, și persoanelor arestate în scopul executării unui mandat european de arestare, în baza Deciziei-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre (7). Pentru a ajuta statele membre să întocmească Nota privind drepturile destinată acestor persoane, un model este prevăzut în anexa II. Modelul respectiv este orientativ și poate face obiectul revizuirii în contextul raportului Comisiei privind punerea în aplicare a prezentei directive și, de asemenea, odată cu intrarea în vigoare a tuturor măsurilor din Foaia de parcurs.

| (40) | Prezenta directivă stabilește norme minime. Statele membre pot extinde drepturile menționate în prezenta directivă în vederea asigurării unui nivel mai ridicat de protecție și în situațiile care nu sunt tratate în mod expres în prezenta directivă. Nivelul de protecție nu ar trebui să scadă niciodată sub standardele prevăzute de CEDO, astfel cum sunt interpretate în jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului. |
| --- | --- |

(40)

Prezenta directivă stabilește norme minime. Statele membre pot extinde drepturile menționate în prezenta directivă în vederea asigurării unui nivel mai ridicat de protecție și în situațiile care nu sunt tratate în mod expres în prezenta directivă. Nivelul de protecție nu ar trebui să scadă niciodată sub standardele prevăzute de CEDO, astfel cum sunt interpretate în jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului.

| (41) | Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Cartă. În special, prezenta directivă urmărește promovarea dreptului la libertate, a dreptului la un proces echitabil și a drepturilor în materie de apărare. Aceasta ar trebui pusă în aplicare în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(41)

Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Cartă. În special, prezenta directivă urmărește promovarea dreptului la libertate, a dreptului la un proces echitabil și a drepturilor în materie de apărare. Aceasta ar trebui pusă în aplicare în mod corespunzător.

| (42) | Dispozițiile prezentei directive care corespund drepturilor garantate de CEDO ar trebui să fie interpretate și puse în aplicare cu respectarea drepturilor respective, astfel cum au fost interpretate în jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului. |
| --- | --- |

(42)

Dispozițiile prezentei directive care corespund drepturilor garantate de CEDO ar trebui să fie interpretate și puse în aplicare cu respectarea drepturilor respective, astfel cum au fost interpretate în jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului.

| (43) | Deoarece obiectivul prezentei directive, respectiv stabilirea unor standarde minime comune referitoare la dreptul la informare în cadrul procedurilor penale, nu poate fi realizat de statele membre prin acțiune unilaterală la nivel național, regional sau local și, prin urmare, având în vedere dimensiunea și efectele sale, poate fi atins mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului respectiv. |
| --- | --- |

(43)

Deoarece obiectivul prezentei directive, respectiv stabilirea unor standarde minime comune referitoare la dreptul la informare în cadrul procedurilor penale, nu poate fi realizat de statele membre prin acțiune unilaterală la nivel național, regional sau local și, prin urmare, având în vedere dimensiunea și efectele sale, poate fi atins mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului respectiv.

| (44) | În conformitate cu articolul 3 din Protocolul (nr. 21) privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, aceste state membre și-au notificat dorința de a lua parte la adoptarea și la aplicarea prezentei directive. |
| --- | --- |

(44)

În conformitate cu articolul 3 din Protocolul (nr. 21) privind poziția Regatului Unit și a Irlandei cu privire la spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, aceste state membre și-au notificat dorința de a lua parte la adoptarea și la aplicarea prezentei directive.

| (45) | În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul (nr. 22) privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei directive, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale, |
| --- | --- |

(45)

În conformitate cu articolele 1 și 2 din Protocolul (nr. 22) privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la adoptarea prezentei directive, nu are obligații în temeiul acesteia și nu face obiectul aplicării sale,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Obiectul

Prezenta directivă instituie norme privind dreptul la informare al persoanelor suspectate sau acuzate cu privire la drepturile lor în cadrul procedurilor penale și la acuzarea care le este adusă. Aceasta stabilește, de asemenea, norme privind dreptul la informare al persoanelor vizate de un mandat european de arestare cu privire la drepturile lor.

Articolul 2

Domeniul de aplicare

(1)   Prezenta directivă se aplică din momentul în care o persoană este informată de către autoritățile competente ale unui stat membru cu privire la faptul că este suspectată sau acuzată de săvârșirea unei infracțiuni, până în momentul finalizării procedurilor, prin aceasta înțelegându-se hotărârea definitivă în legătură cu întrebarea dacă persoana suspectată sau acuzată a comis infracțiunea, inclusiv, dacă este cazul, pronunțarea sentinței și soluționarea unei căi de atac.

(2)   În cazul în care dreptul unui stat membru prevede aplicarea unei sancțiuni pentru infracțiuni minore de către o altă autoritate decât o instanță competentă în materie penală și aplicarea unei astfel de sancțiuni poate fi atacată în fața unei astfel de instanțe, prezenta directivă se aplică doar în cazul procedurilor desfășurate în fața respectivei instanțe ca urmare a exercitării unei astfel de căi de atac.

Articolul 3

Dreptul la informare cu privire la drepturi

(1)   Statele membre se asigură că persoanele suspectate sau acuzate sunt informate prompt cu privire la cel puțin următoarele drepturi procedurale, astfel cum se aplică în dreptul intern, pentru a asigura posibilitatea exercitării efective a drepturilor respective:

| (a) | dreptul de a fi asistat de un avocat; |
| --- | --- |

(a)

dreptul de a fi asistat de un avocat;

| (b) | orice drept la consiliere juridică gratuită și condițiile pentru obținerea unei astfel de consilieri; |
| --- | --- |

(b)

orice drept la consiliere juridică gratuită și condițiile pentru obținerea unei astfel de consilieri;

| (c) | dreptul de a fi informat cu privire la acuzare, în conformitate cu articolul 6; |
| --- | --- |

(c)

dreptul de a fi informat cu privire la acuzare, în conformitate cu articolul 6;

| (d) | dreptul la interpretare și traducere; |
| --- | --- |

(d)

dreptul la interpretare și traducere;

| (e) | dreptul de a păstra tăcerea. |
| --- | --- |

(e)

dreptul de a păstra tăcerea.

(2)   Statele membre garantează că informațiile puse la dispoziție în conformitate cu alineatul (1) sunt furnizate oral sau în scris, într-un limbaj simplu și accesibil, ținând seama de orice nevoie specială a persoanelor suspectate vulnerabile sau acuzate vulnerabile.

Articolul 4

Nota privind drepturile cu privire la arestare

(1)   Statele membre se asigură că persoanelor suspectate sau acuzate care sunt arestate sau reținute li se furnizează cu promptitudine o Notă scrisă privind drepturile. Persoanelor în cauză li se va oferi oportunitatea de a citi Nota privind drepturile și li se va permite să păstreze această notă pe toată perioada în care sunt private de libertate.

(2)   Pe lângă informațiile furnizate în conformitate cu articolul 3, Nota privind drepturile menționată la alineatul (1) din prezentul articol cuprinde informații cu privire la următoarele drepturi, astfel cum se aplică ele în conformitate cu dreptul intern:

| (a) | dreptul de acces la materialele cauzei; |
| --- | --- |

(a)

dreptul de acces la materialele cauzei;

| (b) | dreptul de a informa autoritățile consulare și o persoană; |
| --- | --- |

(b)

dreptul de a informa autoritățile consulare și o persoană;

| (c) | dreptul de acces la asistență medicală de urgență; și |
| --- | --- |

(c)

dreptul de acces la asistență medicală de urgență; și

| (d) | numărul maxim de ore sau de zile pentru care persoana suspectată sau acuzată poate fi privată de libertate înainte de a se ajunge în fața unei autorități judiciare. |
| --- | --- |

(d)

numărul maxim de ore sau de zile pentru care persoana suspectată sau acuzată poate fi privată de libertate înainte de a se ajunge în fața unei autorități judiciare.

(3)   Nota privind drepturile cuprinde, de asemenea, informații de bază cu privire la orice posibilitate, în temeiul dreptului intern, de a contesta legalitatea arestării, de a obține o revizuire a detenției sau de a solicita eliberarea provizorie.

(4)   Nota privind drepturile se redactează într-un limbaj simplu și accesibil. Un model orientativ de Notă privind drepturile este prevăzut în anexa I.

(5)   Statele membre se asigură că persoanele suspectate sau acuzate primesc Nota privind drepturile scrisă în limba pe care o înțeleg. În cazul în care Nota privind drepturile nu este disponibilă în limba corespunzătoare, persoanele suspectate sau acuzate sunt informate pe cale verbală, într-o limbă pe care o înțeleg, cu privire la drepturile de care beneficiază. Ulterior, persoanele respective trebuie să primească fără întârziere nejustificată Nota privind drepturile, într-o limbă pe care o înțeleg.

Articolul 5

Nota privind drepturile în cadrul procedurii privind mandatul european de arestare

(1)   Statele membre se asigură că persoanelor care sunt arestate în scopul executării unui mandat european de arestare li se furnizează cu promptitudine o Notă privind drepturile corespunzătoare, cuprinzând informații despre drepturile lor în conformitate cu legislația de punere în aplicare a Deciziei-cadru 2002/584/JAI în statul membru de executare.

(2)   Nota privind drepturile se redactează într-un limbaj simplu și accesibil. Un model orientativ de Notă privind drepturile este prevăzut în anexa II.

Articolul 6

Dreptul la informare cu privire la acuzare

(1)   Statele membre se asigură că persoanele suspectate sau acuzate primesc informații cu privire la fapta penală de a cărei comitere aceasta sunt suspectate sau acuzate. Informațiile respective se furnizează cu promptitudine și cu detaliile necesare pentru a se putea garanta caracterul echitabil al procedurilor și exercitarea efectivă a dreptului la apărare.

(2)   Statele membre se asigură că persoanele suspectate sau acuzate care sunt arestate sau reținute sunt informate cu privire la motivele arestării sau reținerii, inclusiv cu privire la fapta penală de a cărei comitere sunt suspectate sau acuzate.

(3)   Statele membre se asigură că, cel târziu la prezentarea fondului acuzării în instanță, se oferă informații detaliate cu privire la acuzare, inclusiv natura și încadrarea juridică a infracțiunii, precum și forma de participare a persoanei acuzate.

(4)   Statele membre se asigură că persoanele suspectate sau acuzate sunt informate cu promptitudine cu privire la orice modificare a informațiilor oferite în conformitate cu prezentul articol, acolo unde este necesar pentru a garanta caracterul echitabil al procedurilor.

Articolul 7

Dreptul de acces la materialele cauzei

(1)   Atunci când o persoană este arestată și reținută în orice etapă a procesului penal, statele membre se asigură că documentele referitoare la cauza specifică, aflate în posesia autorităților competente și care sunt esențiale pentru a contesta în mod efectiv, în conformitate cu dreptul intern, legalitatea arestării sau reținerii, sunt puse la dispoziția persoanelor arestate sau a avocaților acestora.

(2)   Statele membre se asigură că autoritățile competente acordă persoanelor suspectate sau învinuite sau avocaților acestora accesul cel puțin la toate mijloacele de probă aflate în posesia lor, indiferent dacă sunt în apărarea sau împotriva persoanelor suspectate sau acuzate, pentru a garanta caracterul echitabil al procedurilor și pentru a pregăti apărarea.

(3)   Fără a aduce atingere alineatului (1), accesul la materialele menționate la alineatul (2) se acordă în timp util pentru a permite exercitarea efectivă a drepturilor în materie de apărare și cel târziu la prezentarea fondului acuzării în instanță. În cazul în care alte mijloace de probă intră în posesia autorităților competente, acestea acordă accesul la ele în timp util pentru a putea fi luate în considerare.

(4)   Prin derogare de la alineatele (2) și (3), cu condiția ca aceasta să nu aducă prejudicii dreptului la un proces echitabil, accesul la anumite materiale poate fi refuzat, în cazul în care astfel de acces ar putea conduce la periclitarea gravă a vieții sau a drepturilor fundamentale ale unei alte persoane sau dacă refuzul este strict necesar pentru apărarea unui interes public important, ca de exemplu în cazurile în care accesul poate prejudicia o anchetă în curs sau poate afecta grav securitatea internă a statului membru în care se desfășoară procedurile penale. Statele membre se asigură că, în conformitate cu dispozițiile dreptului intern, decizia prin care se refuză accesul la anumite materiale în conformitate cu prezentul alineat este luată de o autoritate judiciară sau poate face, cel puțin, obiectul controlului judiciar.

(5)   Accesul, astfel cum este menționat în prezentul articol, se acordă în mod gratuit.

Articolul 8

Verificare și remediere

(1)   Statele membre se asigură că se ține o evidență a tuturor informațiilor puse la dispoziția persoanelor suspectate sau acuzate în conformitate cu articolele 3-6, în conformitate cu procedura de ținere a evidențelor menționată în legislația statului membru respectiv.

(2)   Statele membre se asigură că persoanele suspectate sau acuzate sau avocații acestora au dreptul să conteste, în conformitate cu procedurile din dreptul intern, posibila incapacitate sau refuzul autorităților competente de a furniza informații în conformitate cu prezenta directivă.

Articolul 9

Formarea

Fără a aduce atingere independenței judecătorești și diferențelor organizatorice ale sistemelor judiciare din Uniune, statele membre solicită celor responsabili de formarea judecătorilor, a procurorilor, a poliției și a personalului judiciar implicat în proceduri penale să asigure formarea corespunzătoare a acestor persoane cu privire la obiectivele prezentei directive.

Articolul 10

Menținerea nivelului de protecție

Nicio dispoziție a prezentei directive nu se interpretează ca o limitare sau ca o derogare de la oricare dintre drepturile sau garanțiile procedurale care sunt asigurate în temeiul Cartei, în temeiul CEDO, în temeiul altor dispoziții relevante de drept internațional sau în temeiul dreptul intern al oricărui stat membru, care asigură un nivel mai ridicat de protecție.

Articolul 11

Transpunerea

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 2 iunie 2014.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textul măsurilor respective.

(3)   Atunci când statele membre adoptă măsurile respective, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere cu ocazia publicării lor oficiale. Modalitățile de efectuare a unei astfel de trimiteri se stabilesc de statele membre.

Articolul 12

Raportare

Până la 2 iunie 2015, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare a măsurii în care statele membre au adoptat măsurile necesare pentru a se conforma prezentei directive, însoțit, dacă este necesar, de propuneri legislative.

Articolul 13

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 14

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre, în conformitate cu tratatele.

Adoptată la Strasbourg, 22 mai 2012.

Pentru Parlamentul European

Președintele

M. SCHULZ

Pentru Consiliu

Președintele

N. WAMMEN

---

(1)  JO C 54, 19.2.2011, p. 48.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 13 decembrie 2011 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 26 aprilie 2012.

2

(3)  JO C 12, 15.1.2001, p. 10.

3

(4)  JO C 295, 4.12.2009, p. 1.

4

(5)  JO C 115, 4.5.2010, p. 1.

5

(6)  JO L 280, 26.10.2010, p. 1.

6

(7)  JO L 190, 18.7.2002, p. 1.

7

---

ANEXA I

Image

Model orientativ de Notă privind drepturile

Scopul unic al acestui model este să ajute autoritățile naționale în elaborarea unei Note privind drepturile la nivel național. Statele membre nu sunt obligate să respecte acest model. La elaborarea Notei privind drepturile, statele membre pot modifica prezentul model pentru a-l adapta la normele de drept intern și pentru a adăuga alte informații utile. Nota privind drepturile a statului membru trebuie furnizată în momentul arestării sau reținerii. Cu toate acestea, această dispoziție nu împiedică statele membre să le furnizeze persoanelor suspectate sau acuzate informații scrise și în alte situații din timpul desfășurării procedurilor penale.

A.   ASISTENȚĂ DIN PARTEA UNUI AVOCAT/DREPTUL LA ASISTENȚĂ JUDICIARĂ

Aveți dreptul să discutați în mod confidențial cu un avocat. Avocatul este independent de poliție. Cereți ajutorul poliției dacă aveți nevoie să intrați în legătură cu un avocat, poliția vă va ajuta. În anumite cazuri, asistența poate fi gratuită. Solicitați mai multe informații poliției.

B.   INFORMAȚII PRIVIND ACUZAREA

Aveți dreptul de a ști de ce ați fost arestat sau reținut și de ce faptă anume sunteți suspectat sau acuzat.

C.   INTERPRETARE ȘI TRADUCERE

Dacă nu vorbiți sau nu înțelegeți limba vorbită de autoritățile polițienești sau de alte autorități competente, aveți dreptul de a fi asistat de un interpret, în mod gratuit. Interpretul vă poate ajuta să comunicați cu avocatul dumneavoastră și are obligația de a păstra confidențialitatea comunicării respective. Aveți dreptul la traducerea cel puțin a pasajelor relevante din documentele esențiale, inclusiv ordinul judecătoresc de arestare sau de arest preventiv, învinuirea sau punerea sub acuzare, precum și orice hotărâre judecătorească. În unele situații, este posibil să vi se ofere o traducere orală sau un rezumat.

D.   DREPTUL DE A PĂSTRA TĂCEREA

În timpul interogatoriului la poliție sau în fața altor autorități competente, nu sunteți obligat să răspundeți la întrebări legate de presupusa infracțiune comisă. Avocatul dumneavoastră vă poate ajuta să luați o decizie în această privință.

E.   ACCESUL LA DOCUMENTE

Dacă sunteți arestat și reținut, dumneavoastră (sau avocatul dumneavoastră) aveți dreptul de acces la documentele esențiale de care aveți nevoie pentru a contesta arestarea sau reținerea. Dacă cazul este trimis în instanță, dumneavoastră (sau avocatul dumneavoastră) aveți dreptul de acces la mijloacele de probă în apărarea sau împotriva dumneavoastră.

F.   INFORMAREA UNEI ALTE PERSOANE CU PRIVIRE LA ARESTARE SAU REȚINERE/INFORMAREA CONSULATULUI SAU AMBASADEI ȚĂRII DUMNEAVOASTRĂ

Dacă sunteți arestat sau reținut, spuneți poliției dacă doriți să informați pe cineva cu privire la reținerea dumneavoastră, de exemplu un membru al familiei sau pe angajatorul dumneavoastră. În anumite cazuri, dreptul de a informa o altă persoană cu privire la reținerea dumneavoastră poate fi restricționat temporar. În astfel de cazuri, poliția vă va informa cu privire la aceasta.

Dacă sunteți cetățean străin, spuneți poliției dacă doriți să informați autoritatea consulară sau ambasada țării dumneavoastră cu privire la reținerea dumneavoastră. De asemenea, vă rugăm să informați poliția dacă doriți să contactați un funcționar al autorității consulare sau al ambasadei țării dumneavoastră.

G.   ASISTENȚĂ MEDICALĂ DE URGENȚĂ

Dacă sunteți arestat sau reținut, aveți dreptul la asistență medicală de urgență. Vă rugăm să comunicați poliției dacă aveți nevoie de astfel de asistență.

H.   PERIOADA DE PRIVARE DE LIBERTATE

După arestare, puteți fi privat de libertate sau reținut pe o perioadă de maximum ... [a se completa cu numărul de ore/zile aplicabil]. La sfârșitul acestei perioade, trebuie să fiți eliberat sau să fiți audiat de un judecător, care va decide cu privire la reținerea dumneavoastră în continuare. Cereți avocatului dumneavoastră sau judecătorului informații cu privire la modalitatea de contestare a arestării dumneavoastră, de revizuire a reținerii sau de solicitare a eliberării provizorii.

---

ANEXA II

Image

Model orientativ de Notă privind drepturile persoanei arestate în baza unui mandat european de arestare

Scopul unic al acestui model este să ajute autoritățile naționale în elaborarea Notei privind drepturile la nivel național. Statele membre nu sunt obligate să respecte acest model. La elaborarea Notei privind drepturile, statele membre pot modifica modelul pentru a-l adapta la normele de drept intern și pentru a adăuga alte informații utile.

A.   INFORMAȚII PRIVIND MANDATUL EUROPEAN DE ARESTARE

Aveți dreptul să fiți informat cu privire la conținutul mandatului european de arestare în baza căruia ați fost arestat.

B.   ASISTENȚĂ DIN PARTEA UNUI AVOCAT

Aveți dreptul să discutați în mod confidențial cu un avocat. Un avocat este independent de poliție. Cereți ajutorul poliției dacă aveți nevoie să intrați în legătură cu un avocat, poliția vă va ajuta. În anumite cazuri, asistența poate fi gratuită. Solicitați mai multe informații poliției.

C.   INTERPRETARE ȘI TRADUCERE

Dacă nu vorbiți sau nu înțelegeți limba vorbită de autoritățile polițienești sau de alte autorități competente, aveți dreptul de a fi asistat de un interpret, în mod gratuit. Interpretul vă poate ajuta să comunicați cu avocatul dumneavoastră și are obligația de a păstra confidențialitatea comunicării respective. Aveți dreptul la o traducere a mandatului european de arestare într-o limbă pe care o înțelegeți. În unele situații, este posibil să vi se ofere o traducere orală sau un rezumat.

D.   POSIBILITATEA ACORDULUI

Puteți fi sau nu de acord să fiți predat statului care a emis mandatul. Acordul dumneavoastră va urgenta procedurile. [Completare posibilă din partea anumitor state membre: Poate fi dificil sau imposibil să vă schimbați hotărârea într-o fază ulterioară.] Cereți autorităților sau avocatului mai multe informații.

E.   AUDIERE

Dacă nu ați fost de acord să fiți predat, aveți dreptul la o audiere în fața autorităților judiciare.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 1.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 142/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 142/11

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 458/2012 AL CONSILIULUI

din 31 mai 2012

privind punerea în aplicare a articolului 11 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 377/2012 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea în Republica Guineea-Bissau

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 377/2012 al Consiliului (1), în special articolul 11 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | La 3 mai 2012, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 377/2012. |
| --- | --- |

(1)

La 3 mai 2012, Consiliul a adoptat Regulamentul (UE) nr. 377/2012.

| (2) | Având în vedere gravitatea situației din Guineea-Bissau și în conformitate cu Decizia 2012/285/PESC a Consiliului din 31 mai 2012 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea în Republica Guineea-Bissau (2), ar trebui incluse și alte persoane pe lista persoanelor fizice și juridice, a entităților sau organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive care figurează în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 377/2012, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere gravitatea situației din Guineea-Bissau și în conformitate cu Decizia 2012/285/PESC a Consiliului din 31 mai 2012 privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea în Republica Guineea-Bissau (2), ar trebui incluse și alte persoane pe lista persoanelor fizice și juridice, a entităților sau organismelor care fac obiectul măsurilor restrictive care figurează în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 377/2012,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Lista prevăzută în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 377/2012 se înlocuiește cu lista din anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 31 mai 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

N. WAMMEN

---

(1)  JO L 119, 4.5.2012, p. 1.

1

(2)  A se vedea pagina 36 din prezentul Jurnal Oficial.

2

---

ANEXĂ

Lista persoanelor menționate la articolul 1

| | Numele | Informații de identificare [data și locul nașterii (d.n. și l.n.), număr pașaport/carte de identitate etc.] | Motivele includerii pe listă | Data desemnării |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | General António INJAI (alias António INDJAI) | Cetățenie: Guineea-Bissau
  d.n.: 20 ianuarie 1955
  l.n.: Encheia, Sector de Bissorá, Região de Oio, Guineea-Bissau
  Părinți: Wasna Injai și Quiritche Cofte
  Funcție oficială: General-locotenent, șeful Statului-Major al forțelor armate
  Pașaport: pașaport diplomatic AAID00435
  Data eliberării: 18.2.2010
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 18.2.2013 | António Injai s-a implicat personal în planificarea și conducerea revoltei din 1 aprilie 2010, care a culminat cu arestarea ilegală a prim-ministrului, Carlo Gomes Junior, și a șefului Statului-Major al forțelor armate de atunci, José Zamora Induta; în timpul perioadei electorale din 2012, în calitatea sa de șef al Statului-Major al forțelor armate, Injai a făcut declarații prin care amenința că va răsturna autoritățile alese și că va pune capăt procesului electoral; António Injai a participat planificarea operațională a loviturii de stat din 12 aprilie 2012.
  În perioada următoare loviturii de stat, primul comunicat al „conducerii militare” a fost emis de Statul-Major General al forțelor militare condus de generalul Injai. | 3.5.2012 |
| 2. | General-maior Mamadu TURE (N'KRUMAH) | Cetățenie – Guineea-Bissau
  d.n. 26 aprilie 1947
  Funcție oficială: adjunctul șefului Statului-Major al forțelor armate
  Pașaport diplomatic nr. DA0002186
  Data eliberării: 30.3.2007
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 26.8.2013 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 3.5.2012 |
| 3. | General Estêvão NA MENA | d.n. 7 martie 1956
  Funcție oficială: inspector-general al forțelor armate | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 3.5.2012 |
| 4. | General de brigadă Ibraima CAMARA (alias „Papa Camara”) | Cetățenie – Guineea-Bissau
  d.n. 11 mai 1964
  Părinți: Suareba Camara și Sale Queita
  Funcție oficială: șeful Statului-Major al forțelor aeriene
  Pașaport diplomatic nr. AAID00437
  Data eliberării:18.2.2010
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 18.2.2013 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 3.5.2012 |
| 5. | Locotenent-colonel Daba NA WALNA (alias „Daba Na Walna”) | Cetățenie – Guineea-Bissau
  d.n. 6 iunie 1966
  Părinți: Samba Naualna și In-Uasne Nanfafe
  Funcție oficială: purtător de cuvânt al „conducerii militare”
  Pașaport nr. SA 0000417
  Data eliberării: 29.10.2003
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 10.3.2013 | Purtător de cuvânt al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 3.5.2012 |
| 6. | General Augusto MÁRIO CÓ | Funcție oficială: șeful Statului-Major al armatei | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 3.5.2012 |
| 7. | General Saya Braia Na NHAPKA | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Funcție oficială: șeful Gărzii prezidențiale | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 8. | Colonel Tomás DJASSI | Cetățenie: Guineea-Bissau
  D.n.: 18 septembrie 1968
  Funcție oficială: Comandantul Gărzii naționale
  Pașaport: AAIS00820
  Data eliberării: 24.11.2010
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 27.4.2012 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Consilier apropiat al Șefului Statului-Major al forțelor armate, António Injai. | 1.6.2012 |
| 9. | Colonel Cranha DANFÁ | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Funcție oficială: șeful operațiilor în cadrul Statului-Major al forțelor armate | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Consilier apropiat al Șefului Statului-Major al forțelor armate, António Injai. | 1.6.2012 |
| 10. | Colonel Celestino de CARVALHO | Cetățenie: Guineea-Bissau
  d.n.: 14 iunie 1955
  Părinți: Domingos de Carvalho și Josefa Cabral
  Funcție oficială: președintele Institutului Național al Apărării
  Pașaport: pașaport diplomatic nr. DA0002166
  Data eliberării: 19.2.2007
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 15.4.2013 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Fost șef al Statului-Major al forțelor aeriene. Prezența sa în cadrul delegației care s-a întâlnit cu CEDEAO la 26 aprilie confirmă participarea sa în cadrul „conducerii militare”. | 1.6.2012 |
| 11. | Căpitan (forțe navale) Sanhá CLUSSÉ | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Data nașterii: 28 septembrie 1965
  Părinți: Clusse Mutcha și Dalu Imbungue
  Funcție oficială: Șeful în exercițiu al Statului-Major al Forțelor Navale
  Pașaport: SA 0000515
  Data eliberării: 8.12.2003
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 29.8.2013 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Prezența sa în cadrul delegației care s-a întâlnit cu CEDEAO la 26 aprilie confirmă participarea sa în cadrul „conducerii militare”. | 1.6.2012 |
| 12. | Locotenent-colonel Júlio NHATE | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Anul nașterii: 1972
  Funcție oficială: Comandantul regimentului de parașutiști | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Locotenent-colonelul Júlio Nhate a condus operațiunea militară în sprijinul loviturii de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 13. | Locotenent-colonel Tchipa NA BIDON | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Data nașterii: 28 mai 1954
  Părinți: „Nabidom”
  Funcție oficială: șeful Serviciului Militar de Informații
  Pașaport: pașaport diplomatic nr. DA0001564
  Data eliberării: 30.11.2005
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 15.5.2011 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 14. | Locotenent-colonel Tcham NA MAN (alias Namam) | Cetățenie: Guineea-Bissau
  D.n.: 27 februarie 1953
  Părinți: Biute Naman și Ndjade Na Noa
  Funcție oficială: șeful Spitalului Militar al forțelor armate
  Pașaport: SA0002264
  Data eliberării: 24.7.2006
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 23.7.2009 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Locotenent-colonelul Tcham Na Man face, de asemenea, parte din Înaltul comandament militar. | 1.6.2012 |
| 15. | Maior Samuel FERNANDES | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Data nașterii: 22 ianuarie 1965
  Părinți: José Fernandes și Segunda Iamite
  Funcție oficială: asistentul șefului operațiunilor Gărzii Naționale
  Pașaport: AAIS00048
  Data eliberării: 24.3.2009
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 24.3.2012 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 16. | Maior Idrissa DJALÓ | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Data nașterii: 6 ianuarie 1962
  Funcție oficială: consilier pe probleme de protocol pe lângă șeful Statului-Major al forțelor armate | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. A fost unul dintre primii ofițeri care și-au asumat public legătura cu „conducerea militară” prin semnarea unuia dintre primele comunicate ale acesteia (nr. 5 din 13 aprilie). Maiorul Djaló activează, de asemenea, în cadrul serviciului militar de informații. | 1.6.2012 |
| 17. | Comandant (forțe navale) Bion NA TCHONGO (alias Nan Tchongo) | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Data nașterii: 8 aprilie 1961
  Părinți: Cunha Nan Tchongo și Bucha Natcham
  Funcție oficială: șeful Serviciului de Informații al forțelor navale
  Pașaport: pașaport diplomatic nr. DA0001565
  Data eliberării: 1.12.2005
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 30.11.2008 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 18. | Comandant (forțe navale) Agostinho Sousa CORDEIRO | Cetățenie: Guineea-Bissau
  D.n.: 28 mai 1962
  Părinți: Luis Agostinho Cordeiro și Domingas Soares
  Funcție oficială: șeful Departamentului de Logistică al Statului-Major General al forțelor armate
  Pașaport: SA0000883
  Data eliberării: 14.4.2004
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 15.4.2013 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 19. | Căpitan Paulo SUNSAI | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Funcție oficială: asistent al comandantului militar al Regiunii de Nord | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 20. | Locotenent Lassana CAMARÁ | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Funcție oficială: șef al serviciilor financiare ale forțelor armate | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Responsabil de deturnarea fondurilor publice ale Administrației Vamale, ale Direcției Generale Transporturi și ale Direcției Generale Frontiere și Migrație. Aceste fonduri sunt utilizate la finanțarea „conducerii militare”. | 1.6.2012 |
| 21. | Locotenent Julio NA MAN | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Funcție oficială: asistent personal al șefului Statului-Major al forțelor armate | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Locotenentul Na Man a participat în mod activ la conducerea operațională a loviturii de stat din 12 aprilie, la ordinele lui António Injai. De asemenea, acesta a luat parte, în numele „conducerii militare”, la reuniunile cu partidele politice. | 1.6.2012 |

Numele

Informații de identificare [data și locul nașterii (d.n. și l.n.), număr pașaport/carte de identitate etc.]

Motivele includerii pe listă

Data desemnării

1.

General António INJAI (alias António INDJAI)

Cetățenie: Guineea-Bissau

d.n.: 20 ianuarie 1955

l.n.: Encheia, Sector de Bissorá, Região de Oio, Guineea-Bissau

Părinți: Wasna Injai și Quiritche Cofte

Funcție oficială: General-locotenent, șeful Statului-Major al forțelor armate

Pașaport: pașaport diplomatic AAID00435

Data eliberării: 18.2.2010

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 18.2.2013

António Injai s-a implicat personal în planificarea și conducerea revoltei din 1 aprilie 2010, care a culminat cu arestarea ilegală a prim-ministrului, Carlo Gomes Junior, și a șefului Statului-Major al forțelor armate de atunci, José Zamora Induta; în timpul perioadei electorale din 2012, în calitatea sa de șef al Statului-Major al forțelor armate, Injai a făcut declarații prin care amenința că va răsturna autoritățile alese și că va pune capăt procesului electoral; António Injai a participat planificarea operațională a loviturii de stat din 12 aprilie 2012.

În perioada următoare loviturii de stat, primul comunicat al „conducerii militare” a fost emis de Statul-Major General al forțelor militare condus de generalul Injai.

3.5.2012

2.

General-maior Mamadu TURE (N'KRUMAH)

Cetățenie – Guineea-Bissau

d.n. 26 aprilie 1947

Funcție oficială: adjunctul șefului Statului-Major al forțelor armate

Pașaport diplomatic nr. DA0002186

Data eliberării: 30.3.2007

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 26.8.2013

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

3.5.2012

3.

General Estêvão NA MENA

d.n. 7 martie 1956

Funcție oficială: inspector-general al forțelor armate

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

3.5.2012

4.

General de brigadă Ibraima CAMARA (alias „Papa Camara”)

Cetățenie – Guineea-Bissau

d.n. 11 mai 1964

Părinți: Suareba Camara și Sale Queita

Funcție oficială: șeful Statului-Major al forțelor aeriene

Pașaport diplomatic nr. AAID00437

Data eliberării:18.2.2010

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 18.2.2013

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

3.5.2012

5.

Locotenent-colonel Daba NA WALNA (alias „Daba Na Walna”)

Cetățenie – Guineea-Bissau

d.n. 6 iunie 1966

Părinți: Samba Naualna și In-Uasne Nanfafe

Funcție oficială: purtător de cuvânt al „conducerii militare”

Pașaport nr. SA 0000417

Data eliberării: 29.10.2003

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 10.3.2013

Purtător de cuvânt al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

3.5.2012

6.

General Augusto MÁRIO CÓ

Funcție oficială: șeful Statului-Major al armatei

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

3.5.2012

7.

General Saya Braia Na NHAPKA

Cetățenie: Guineea-Bissau

Funcție oficială: șeful Gărzii prezidențiale

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

8.

Colonel Tomás DJASSI

Cetățenie: Guineea-Bissau

D.n.: 18 septembrie 1968

Funcție oficială: Comandantul Gărzii naționale

Pașaport: AAIS00820

Data eliberării: 24.11.2010

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 27.4.2012

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Consilier apropiat al Șefului Statului-Major al forțelor armate, António Injai.

1.6.2012

9.

Colonel Cranha DANFÁ

Cetățenie: Guineea-Bissau

Funcție oficială: șeful operațiilor în cadrul Statului-Major al forțelor armate

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Consilier apropiat al Șefului Statului-Major al forțelor armate, António Injai.

1.6.2012

10.

Colonel Celestino de CARVALHO

Cetățenie: Guineea-Bissau

d.n.: 14 iunie 1955

Părinți: Domingos de Carvalho și Josefa Cabral

Funcție oficială: președintele Institutului Național al Apărării

Pașaport: pașaport diplomatic nr. DA0002166

Data eliberării: 19.2.2007

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 15.4.2013

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Fost șef al Statului-Major al forțelor aeriene. Prezența sa în cadrul delegației care s-a întâlnit cu CEDEAO la 26 aprilie confirmă participarea sa în cadrul „conducerii militare”.

1.6.2012

11.

Căpitan (forțe navale) Sanhá CLUSSÉ

Cetățenie: Guineea-Bissau

Data nașterii: 28 septembrie 1965

Părinți: Clusse Mutcha și Dalu Imbungue

Funcție oficială: Șeful în exercițiu al Statului-Major al Forțelor Navale

Pașaport: SA 0000515

Data eliberării: 8.12.2003

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 29.8.2013

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Prezența sa în cadrul delegației care s-a întâlnit cu CEDEAO la 26 aprilie confirmă participarea sa în cadrul „conducerii militare”.

1.6.2012

12.

Locotenent-colonel Júlio NHATE

Cetățenie: Guineea-Bissau

Anul nașterii: 1972

Funcție oficială: Comandantul regimentului de parașutiști

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Locotenent-colonelul Júlio Nhate a condus operațiunea militară în sprijinul loviturii de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

13.

Locotenent-colonel Tchipa NA BIDON

Cetățenie: Guineea-Bissau

Data nașterii: 28 mai 1954

Părinți: „Nabidom”

Funcție oficială: șeful Serviciului Militar de Informații

Pașaport: pașaport diplomatic nr. DA0001564

Data eliberării: 30.11.2005

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 15.5.2011

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

14.

Locotenent-colonel Tcham NA MAN (alias Namam)

Cetățenie: Guineea-Bissau

D.n.: 27 februarie 1953

Părinți: Biute Naman și Ndjade Na Noa

Funcție oficială: șeful Spitalului Militar al forțelor armate

Pașaport: SA0002264

Data eliberării: 24.7.2006

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 23.7.2009

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Locotenent-colonelul Tcham Na Man face, de asemenea, parte din Înaltul comandament militar.

1.6.2012

15.

Maior Samuel FERNANDES

Cetățenie: Guineea-Bissau

Data nașterii: 22 ianuarie 1965

Părinți: José Fernandes și Segunda Iamite

Funcție oficială: asistentul șefului operațiunilor Gărzii Naționale

Pașaport: AAIS00048

Data eliberării: 24.3.2009

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 24.3.2012

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

16.

Maior Idrissa DJALÓ

Cetățenie: Guineea-Bissau

Data nașterii: 6 ianuarie 1962

Funcție oficială: consilier pe probleme de protocol pe lângă șeful Statului-Major al forțelor armate

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. A fost unul dintre primii ofițeri care și-au asumat public legătura cu „conducerea militară” prin semnarea unuia dintre primele comunicate ale acesteia (nr. 5 din 13 aprilie). Maiorul Djaló activează, de asemenea, în cadrul serviciului militar de informații.

1.6.2012

17.

Comandant (forțe navale) Bion NA TCHONGO (alias Nan Tchongo)

Cetățenie: Guineea-Bissau

Data nașterii: 8 aprilie 1961

Părinți: Cunha Nan Tchongo și Bucha Natcham

Funcție oficială: șeful Serviciului de Informații al forțelor navale

Pașaport: pașaport diplomatic nr. DA0001565

Data eliberării: 1.12.2005

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 30.11.2008

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

18.

Comandant (forțe navale) Agostinho Sousa CORDEIRO

Cetățenie: Guineea-Bissau

D.n.: 28 mai 1962

Părinți: Luis Agostinho Cordeiro și Domingas Soares

Funcție oficială: șeful Departamentului de Logistică al Statului-Major General al forțelor armate

Pașaport: SA0000883

Data eliberării: 14.4.2004

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 15.4.2013

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

19.

Căpitan Paulo SUNSAI

Cetățenie: Guineea-Bissau

Funcție oficială: asistent al comandantului militar al Regiunii de Nord

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

20.

Locotenent Lassana CAMARÁ

Cetățenie: Guineea-Bissau

Funcție oficială: șef al serviciilor financiare ale forțelor armate

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Responsabil de deturnarea fondurilor publice ale Administrației Vamale, ale Direcției Generale Transporturi și ale Direcției Generale Frontiere și Migrație. Aceste fonduri sunt utilizate la finanțarea „conducerii militare”.

1.6.2012

21.

Locotenent Julio NA MAN

Cetățenie: Guineea-Bissau

Funcție oficială: asistent personal al șefului Statului-Major al forțelor armate

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Locotenentul Na Man a participat în mod activ la conducerea operațională a loviturii de stat din 12 aprilie, la ordinele lui António Injai. De asemenea, acesta a luat parte, în numele „conducerii militare”, la reuniunile cu partidele politice.

1.6.2012

---

| 1.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 142/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 142/16

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 459/2012 AL COMISIEI

din 29 mai 2012

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei privind emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 6)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (Directivă-cadru) (2), în special articolul 39 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 715/2007 și Regulamentul (CE) nr. 692/2008 al Comisiei din 18 iulie 2008 de punere în aplicare și modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (3) stabilește cerințe tehnice armonizate pentru omologarea de tip a autovehiculelor și a pieselor de schimb, în ceea ce privește emisiile acestora, și stabilește norme privind conformitatea în funcționare, durabilitatea dispozitivelor pentru controlul poluării, sistemele de diagnosticare la bord (sistemele OBD), măsurarea consumului de combustibil și accesibilitatea la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 715/2007 și Regulamentul (CE) nr. 692/2008 al Comisiei din 18 iulie 2008 de punere în aplicare și modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (3) stabilește cerințe tehnice armonizate pentru omologarea de tip a autovehiculelor și a pieselor de schimb, în ceea ce privește emisiile acestora, și stabilește norme privind conformitatea în funcționare, durabilitatea dispozitivelor pentru controlul poluării, sistemele de diagnosticare la bord (sistemele OBD), măsurarea consumului de combustibil și accesibilitatea la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor.

| (2) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 715/2007, pentru omologarea conform normelor Euro 6 a vehiculelor echipate cu motor cu aprindere prin scânteie trebuie stabilită o normă referitoare la numărul de particule (PN). |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 715/2007, pentru omologarea conform normelor Euro 6 a vehiculelor echipate cu motor cu aprindere prin scânteie trebuie stabilită o normă referitoare la numărul de particule (PN).

| (3) | Particulele emise de vehicule sunt susceptibile să se depună în alveolele pulmonare, ceea ce poate provoca apariția unor boli respiratorii și cardiovasculare și la creșterea mortalității. Prin urmare, un nivel ridicat de protecție împotriva acelor particule este de interes public. |
| --- | --- |

(3)

Particulele emise de vehicule sunt susceptibile să se depună în alveolele pulmonare, ceea ce poate provoca apariția unor boli respiratorii și cardiovasculare și la creșterea mortalității. Prin urmare, un nivel ridicat de protecție împotriva acelor particule este de interes public.

| (4) | Pentru măsurarea emisiilor de particule ale vehiculelor echipate cu motoare cu aprindere prin scânteie este utilizat în prezent protocolul de măsurare a numărului de particule intitulat Particulate Measurement Programme (PMP), elaborat pentru vehiculele echipate cu motoare Diesel. Cu toate acestea, există dovezi că emisiile de particule ale motoarelor cu aprindere prin scânteie au un spectru dimensional și o compoziție chimică care pot fi diferite de cele ale emisiilor vehiculelor echipate cu motoare Diesel. Spectrele dimensionale și compoziția chimică ale particulelor, precum și eficacitatea tehnicii de măsurare actuale la controlul emisiilor de particule nocive ar trebui să facă obiectul unei revizuiri permanente. În viitor, ar putea deveni necesară o revizuire a acestui protocol de măsurare pentru vehiculele echipate cu motoare cu aprindere prin scânteie. |
| --- | --- |

(4)

Pentru măsurarea emisiilor de particule ale vehiculelor echipate cu motoare cu aprindere prin scânteie este utilizat în prezent protocolul de măsurare a numărului de particule intitulat Particulate Measurement Programme (PMP), elaborat pentru vehiculele echipate cu motoare Diesel. Cu toate acestea, există dovezi că emisiile de particule ale motoarelor cu aprindere prin scânteie au un spectru dimensional și o compoziție chimică care pot fi diferite de cele ale emisiilor vehiculelor echipate cu motoare Diesel. Spectrele dimensionale și compoziția chimică ale particulelor, precum și eficacitatea tehnicii de măsurare actuale la controlul emisiilor de particule nocive ar trebui să facă obiectul unei revizuiri permanente. În viitor, ar putea deveni necesară o revizuire a acestui protocol de măsurare pentru vehiculele echipate cu motoare cu aprindere prin scânteie.

| (5) | Conform cunoștințelor actuale, nivelul emisiilor de particule al motoarelor convenționale cu injecție indirectă [port fuel injection (PFI)], la care combustibilul este injectat în colectoare sau orificii de admisie mai curând decât direct în camera de ardere, este scăzut. Din aceste motive, pare justificată limitarea pentru moment a acțiunii de reglementare la vehiculele echipate cu motoare cu injecție directă, fără a exclude studiul și monitorizarea în continuare a performanțelor tuturor motoarelor cu aprindere prin scânteie în ceea ce privește emisiile de particule, în special în ceea ce privește spectrul dimensional și compoziția chimică ale particulelor emise, precum și emisiile în condiții reale de conducere, Comisia trebuind să propună, în cazul în care este necesar, măsuri de reglementare suplimentare, ținând cont totodată de viitoarea cotă de piață a motoarelor cu injecție indirectă (PIF). |
| --- | --- |

(5)

Conform cunoștințelor actuale, nivelul emisiilor de particule al motoarelor convenționale cu injecție indirectă [port fuel injection (PFI)], la care combustibilul este injectat în colectoare sau orificii de admisie mai curând decât direct în camera de ardere, este scăzut. Din aceste motive, pare justificată limitarea pentru moment a acțiunii de reglementare la vehiculele echipate cu motoare cu injecție directă, fără a exclude studiul și monitorizarea în continuare a performanțelor tuturor motoarelor cu aprindere prin scânteie în ceea ce privește emisiile de particule, în special în ceea ce privește spectrul dimensional și compoziția chimică ale particulelor emise, precum și emisiile în condiții reale de conducere, Comisia trebuind să propună, în cazul în care este necesar, măsuri de reglementare suplimentare, ținând cont totodată de viitoarea cotă de piață a motoarelor cu injecție indirectă (PIF).

| (6) | Regulamentul (CE) nr. 692/2008 a stabilit o limită a numărului de particule emise de 6 × 1011 #/km pentru vehiculele Euro 6 Diesel. În conformitate cu principiul legislației neutre pe plan tehnologic, limita de emisie respectivă pentru vehiculele Euro 6 echipate cu motoare cu aprindere prin scânteie trebuie să fie aceeași, deoarece nu există dovezi care să sugereze că particulele emise de motoarele cu aprindere prin scânteie au o toxicitate specifică mai redusă decât cea a particulelor emise de motoarele Diesel. |
| --- | --- |

(6)

Regulamentul (CE) nr. 692/2008 a stabilit o limită a numărului de particule emise de 6 × 1011 #/km pentru vehiculele Euro 6 Diesel. În conformitate cu principiul legislației neutre pe plan tehnologic, limita de emisie respectivă pentru vehiculele Euro 6 echipate cu motoare cu aprindere prin scânteie trebuie să fie aceeași, deoarece nu există dovezi care să sugereze că particulele emise de motoarele cu aprindere prin scânteie au o toxicitate specifică mai redusă decât cea a particulelor emise de motoarele Diesel.

| (7) | Pentru integrarea în unele vehiculele Euro 6 la un cost rezonabil, se preconizează apariția unor filtre de particule pentru motoarele pe benzină [gasoline particle filters (GPF)], o tehnologie eficace de posttratare pentru reducerea particulelor emise de vehiculele cu aprindere prin scânteie. În afară de aceasta, într-un termen de trei ani de la datele obligatorii pentru vehiculele Euro 6 specificate la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 715/2007, pare probabil să poată fi realizată o reducere similară a numărului de particule din emisii prin măsuri interne referitoare la motoare, la costuri substanțial mai mici pentru numeroase aplicații. Orice măsură referitoare la motor trebuie să fie aplicabilă la toate condițiile de funcționare a motorului pentru a se asigura că, în absența unor dispozitive de posttratare, nu are loc o creștere a nivelurilor emisiilor în condiții reale de conducere. |
| --- | --- |

(7)

Pentru integrarea în unele vehiculele Euro 6 la un cost rezonabil, se preconizează apariția unor filtre de particule pentru motoarele pe benzină [gasoline particle filters (GPF)], o tehnologie eficace de posttratare pentru reducerea particulelor emise de vehiculele cu aprindere prin scânteie. În afară de aceasta, într-un termen de trei ani de la datele obligatorii pentru vehiculele Euro 6 specificate la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 715/2007, pare probabil să poată fi realizată o reducere similară a numărului de particule din emisii prin măsuri interne referitoare la motoare, la costuri substanțial mai mici pentru numeroase aplicații. Orice măsură referitoare la motor trebuie să fie aplicabilă la toate condițiile de funcționare a motorului pentru a se asigura că, în absența unor dispozitive de posttratare, nu are loc o creștere a nivelurilor emisiilor în condiții reale de conducere.

| (8) | Pentru a permite dezvoltarea tuturor tehnologiilor necesare, precum și pentru a acorda un timp de pregătire suficient, ar trebui adoptată o abordare în două etape, în cadrul căreia limitele numărului de particule din norma Euro 6 pentru vehicule echipate cu motoare Diesel vor fi aplicate în a doua fază și vehiculelor echipate cu motoare cu injecție directă și aprindere prin scânteie. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a permite dezvoltarea tuturor tehnologiilor necesare, precum și pentru a acorda un timp de pregătire suficient, ar trebui adoptată o abordare în două etape, în cadrul căreia limitele numărului de particule din norma Euro 6 pentru vehicule echipate cu motoare Diesel vor fi aplicate în a doua fază și vehiculelor echipate cu motoare cu injecție directă și aprindere prin scânteie.

| (9) | Trebuie acordată atenție emisiilor de particule ale vehiculelor echipate cu motoare cu aprindere prin scânteie în condiții de conducere și dezvoltării unor proceduri de încercare corespunzătoare. Comisia ar trebui să elaboreze și să introducă proceduri de măsurare corespunzătoare cel târziu în termen de trei ani de la data intrării în vigoare a normei Euro 6. |
| --- | --- |

(9)

Trebuie acordată atenție emisiilor de particule ale vehiculelor echipate cu motoare cu aprindere prin scânteie în condiții de conducere și dezvoltării unor proceduri de încercare corespunzătoare. Comisia ar trebui să elaboreze și să introducă proceduri de măsurare corespunzătoare cel târziu în termen de trei ani de la data intrării în vigoare a normei Euro 6.

| (10) | Comisia ar trebui să continue să examineze impactul măsurilor de reducere a numărului de particule din emisiile de CO2 ale vehiculelor cu aprindere prin scânteie. |
| --- | --- |

(10)

Comisia ar trebui să continue să examineze impactul măsurilor de reducere a numărului de particule din emisiile de CO2 ale vehiculelor cu aprindere prin scânteie.

| (11) | În conformitate cu articolul 4 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 692/2008, vehiculele care intră sub incidența domeniului de aplicare al regulamentului sus-menționat pot fi omologate de tip numai conform normelor Euro 6 privind emisiile, odată ce valorile limită OBD pentru diagnosticarea la bord sunt introduse. OBD este un instrument important pentru identificarea funcționării necorespunzătoare a dispozitivelor pentru controlul poluării. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu articolul 4 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 692/2008, vehiculele care intră sub incidența domeniului de aplicare al regulamentului sus-menționat pot fi omologate de tip numai conform normelor Euro 6 privind emisiile, odată ce valorile limită OBD pentru diagnosticarea la bord sunt introduse. OBD este un instrument important pentru identificarea funcționării necorespunzătoare a dispozitivelor pentru controlul poluării.

| (12) | În Comunicarea sa 2008/C 182/08 privind aplicarea și elaborarea în continuare a legislației comunitare privind emisiile provenind de la vehicule ușoare și accesul la informațiile privind reparațiile și întreținerea (Euro 5 și Euro 6) (4), Comisia a sugerat o serie de valori limită OBD care reflectă în bună măsură limitele aplicate majorității vehiculelor ușoare în Statele Unite și Canada începând cu anul 2013, unde majoritatea sistemelor OBD ale vehiculelor sunt conforme cu legislația Consiliului californian privind resursele aeriene [Californian Air Resources Board (CARB)]. O aliniere a cerințelor Uniunii Europene cu cele ale Statelor Unite ar fi în conformitate cu obiectivele de armonizare internațională și ar oferi un nivel ridicat de protecție a mediului. |
| --- | --- |

(12)

În Comunicarea sa 2008/C 182/08 privind aplicarea și elaborarea în continuare a legislației comunitare privind emisiile provenind de la vehicule ușoare și accesul la informațiile privind reparațiile și întreținerea (Euro 5 și Euro 6) (4), Comisia a sugerat o serie de valori limită OBD care reflectă în bună măsură limitele aplicate majorității vehiculelor ușoare în Statele Unite și Canada începând cu anul 2013, unde majoritatea sistemelor OBD ale vehiculelor sunt conforme cu legislația Consiliului californian privind resursele aeriene [Californian Air Resources Board (CARB)]. O aliniere a cerințelor Uniunii Europene cu cele ale Statelor Unite ar fi în conformitate cu obiectivele de armonizare internațională și ar oferi un nivel ridicat de protecție a mediului.

| (13) | Cu toate acestea, cerințele legate de OBD în Statele Unite sunt dificil de respectat din punct de vedere tehnologic pentru producătorii de vehicule care nu exportă către Statele Unite. Prin urmare, ar trebui prevăzută o perioadă inițială de trei ani în cursul căreia să fie aplicate cerințe privind sistemele OBD mai puțin stricte, oferind astfel industriei mai mult timp de pregătire. |
| --- | --- |

(13)

Cu toate acestea, cerințele legate de OBD în Statele Unite sunt dificil de respectat din punct de vedere tehnologic pentru producătorii de vehicule care nu exportă către Statele Unite. Prin urmare, ar trebui prevăzută o perioadă inițială de trei ani în cursul căreia să fie aplicate cerințe privind sistemele OBD mai puțin stricte, oferind astfel industriei mai mult timp de pregătire.

| (14) | De asemenea, limitele de prag OBD definitive ale normei Euro 6 pentru CO, NMHC și PM (particle number) prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 692/2008 ar trebui să fie mai puțin stricte decât valorile sugerate în Comunicarea 2008/C 182/08, ținând cont de dificultățile tehnice deosebite din aceste domenii. În plus, nicio valoare limită OBD Euro 6 referitoare la numărul de particule nu ar trebui adoptată prin prezentul regulament. |
| --- | --- |

(14)

De asemenea, limitele de prag OBD definitive ale normei Euro 6 pentru CO, NMHC și PM (particle number) prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 692/2008 ar trebui să fie mai puțin stricte decât valorile sugerate în Comunicarea 2008/C 182/08, ținând cont de dificultățile tehnice deosebite din aceste domenii. În plus, nicio valoare limită OBD Euro 6 referitoare la numărul de particule nu ar trebui adoptată prin prezentul regulament.

| (15) | Necesitatea ecologică, fezabilitatea tehnică și rapoartele cost/beneficiu ale unor valori limită OBD Euro 6 mai stricte pentru CO și NMHC, precum și a unei valori limită OBD Euro 6 mai stricte pentru numărul de particule vor fi evaluate într-un stadiu ulterior. Dacă rezultatul evaluării impune modificări ale cerințelor de reglementare respective, acestea ar trebui introduse numai după trecerea unei perioade de pregătire corespunzătoare pentru sectorul industrial. Dată fiind complexitatea sistemelor OBD, această perioadă de pregătire este în mod obișnuit de trei până la patru ani. |
| --- | --- |

(15)

Necesitatea ecologică, fezabilitatea tehnică și rapoartele cost/beneficiu ale unor valori limită OBD Euro 6 mai stricte pentru CO și NMHC, precum și a unei valori limită OBD Euro 6 mai stricte pentru numărul de particule vor fi evaluate într-un stadiu ulterior. Dacă rezultatul evaluării impune modificări ale cerințelor de reglementare respective, acestea ar trebui introduse numai după trecerea unei perioade de pregătire corespunzătoare pentru sectorul industrial. Dată fiind complexitatea sistemelor OBD, această perioadă de pregătire este în mod obișnuit de trei până la patru ani.

| (16) | Din aceste motive, Regulamentele (CE) nr. 715/2007 și (CE) nr. 692/2008 ar trebui modificate în consecință. |
| --- | --- |

(16)

Din aceste motive, Regulamentele (CE) nr. 715/2007 și (CE) nr. 692/2008 ar trebui modificate în consecință.

| (17) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului tehnic pentru autovehicule, |
| --- | --- |

(17)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului tehnic pentru autovehicule,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 715/2007 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 3, la sfârșitul punctului 17, punctul se înlocuiește cu punct și virgulă. |
| --- | --- |

1.

La articolul 3, la sfârșitul punctului 17, punctul se înlocuiește cu punct și virgulă.

| 2. | La articolul 3 se adaugă punctul 18 cu textul următor:






  „18. | «motor cu injecție directă» înseamnă un motor care poate funcționa într-un mod în care combustibilul este injectat în aerul de admisie după ce acesta a trecut prin supapele de admisie.” |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 3 se adaugă punctul 18 cu textul următor:

„18.

«motor cu injecție directă» înseamnă un motor care poate funcționa într-un mod în care combustibilul este injectat în aerul de admisie după ce acesta a trecut prin supapele de admisie.”

| 3. | La articolul 10 se adaugă alineatul (7) cu textul următor:
  „(7)   În cursul unei perioade de până la 3 ani începând cu datele aplicabile prevăzute la alineatele (4) și (5) pentru noile omologări de tip și pentru înmatricularea, vânzarea sau punerea în circulație a vehiculelor noi, la alegerea producătorului, vehiculelor cu injecție directă și aprindere prin scânteie li se aplică o limită de 6 × 1012 #/km pentru numărul de particule emise.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 10 se adaugă alineatul (7) cu textul următor:

„(7)   În cursul unei perioade de până la 3 ani începând cu datele aplicabile prevăzute la alineatele (4) și (5) pentru noile omologări de tip și pentru înmatricularea, vânzarea sau punerea în circulație a vehiculelor noi, la alegerea producătorului, vehiculelor cu injecție directă și aprindere prin scânteie li se aplică o limită de 6 × 1012 #/km pentru numărul de particule emise.”

| 4. | Anexa I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.

Anexa I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

Articolul 2

Regulamentul (CE) nr. 692/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 4, alineatul (7) se elimină. |
| --- | --- |

1.

La articolul 4, alineatul (7) se elimină.

| 2. | Anexele I, XI și XVI se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

Anexele I, XI și XVI se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 mai 2012.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 171, 29.6.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 263, 9.10.2007, p. 1.

2

(3)  JO L 199, 28.7.2008, p. 1.

3

(4)  JO C 182, 19.7.2008, p. 17.

4

---

ANEXA I

Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 715/2007

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2007 se modifică după cum urmează:

| 1. | Textul din linia a doua a ultimei coloane din tabelul 1 (limite de emisii Euro 5) se se înlocuiește cu următorul text:
  „Număr de particule (PN)”. |
| --- | --- |

1.

Textul din linia a doua a ultimei coloane din tabelul 1 (limite de emisii Euro 5) se se înlocuiește cu următorul text:

„Număr de particule (PN)”

| 2. | Tabelul 2 se înlocuiește cu următorul tabel:
  „Tabelul 2


  Limite de emisii Euro 6 | Masă de referință
  (MR)
  (kg) | Valori limită |
| --- | --- | --- | --- |
| Masa monoxidului de carbon
  (CO) | Masa totală de hidrocarburi
  (THC) | Masa hidrocarburilor nemetanice
  (NMHC) | Masa oxizilor de azot
  (NOx) | Masa combinată de hidrocarburi și de oxizi de azot
  (THC + NOx) | Masa particulelor
  (PM) (1) | Numărul de particule
  (PN) |
| L1

  (mg/km) | L2

  (mg/km) | L3

  (mg/km) | L4

  (mg/km) | L2 + L4

  (mg/km) | L5

  (mg/km) | L6

  (#/km) |
| Categoria | Clasa | | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI (2) | CI | PI (2)
   (3) | CI |
| M | — | Toate | 1 000 | 500 | 100 | — | 68 | — | 60 | 80 | — | 170 | 4,5 | 4,5 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| N1 | I | MR ≤ 1 305 | 1 000 | 500 | 100 | — | 68 | — | 60 | 80 | — | 170 | 4,5 | 4,5 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| II | 1 305 < MR ≤ 1 760 | 1 810 | 630 | 130 | — | 90 | — | 75 | 105 | — | 195 | 4,5 | 4,5 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| III | 1 760 < MR | 2 270 | 740 | 160 | — | 108 | — | 82 | 125 | — | 215 | 4,5 | 4,5 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| N2 | — | Toate | 2 270 | 740 | 160 | — | 108 | — | 82 | 125 | — | 215 | 4,5 | 4,5 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| Legendă: PI = Aprindere prin scânteie, CI = Aprindere prin compresie |

2.

Tabelul 2 se înlocuiește cu următorul tabel:

„Tabelul 2

Limite de emisii Euro 6

Masă de referință

(MR)

(kg)

Valori limită

Masa monoxidului de carbon

(CO)

Masa totală de hidrocarburi

(THC)

Masa hidrocarburilor nemetanice

(NMHC)

Masa oxizilor de azot

(NOx)

Masa combinată de hidrocarburi și de oxizi de azot

(THC + NOx)

Masa particulelor

(PM) (1)

Numărul de particule

(PN)

L1

(mg/km)

L2

(mg/km)

L3

(mg/km)

L4

(mg/km)

L2 + L4

(mg/km)

L5

(mg/km)

L6

(#/km)

Categoria

Clasa

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI (2)

CI

PI (2)
   (3)

CI

M

—

Toate

1 000

500

100

—

68

—

60

80

—

170

4,5

4,5

6,0 × 1011

6,0 × 1011

N1

I

MR ≤ 1 305

1 000

500

100

—

68

—

60

80

—

170

4,5

4,5

6,0 × 1011

6,0 × 1011

II

1 305 < MR ≤ 1 760

1 810

630

130

—

90

—

75

105

—

195

4,5

4,5

6,0 × 1011

6,0 × 1011

III

1 760 < MR

2 270

740

160

—

108

—

82

125

—

215

4,5

4,5

6,0 × 1011

6,0 × 1011

N2

—

Toate

2 270

740

160

—

108

—

82

125

—

215

4,5

4,5

6,0 × 1011

6,0 × 1011

Legendă: PI = Aprindere prin scânteie, CI = Aprindere prin compresie

---

(1)  O limită de 5,0 mg/km pentru masa de particule emise se aplică la vehiculele omologate de tip în conformitate cu limitele de emisie din prezentul tabel definite conform protocolului anterior de măsurare a masei particulelor, dinainte de 1.9.2011.

(2)  Valorile limită pentru masa și numărul de particule pentru motoarele cu aprindere prin scânteie se aplică numai în cazul vehiculelor echipate cu motoare cu injecție directă.

(3)  În termen de trei ani de la datele specificate la articolul 10 alineatele (4) și (5) pentru noile omologări de tip și, respectiv, pentru noile vehicule, la cererea producătorului, se aplică o limită pentru numărul de particule emise de 6,0 × 1012 #/km la vehiculele Euro 6 cu aprindere prin scânteie și injecție directă. Cel târziu până la aceste date, se implementează o metodă de încercare pentru omologarea de tip care să garanteze limitarea efectivă a emisiilor de particule ale vehiculelor în condiții reale de conducere.”

---

ANEXA II

Modificări ale Regulamentului (CE) nr. 692/2008

Regulamentul (CE) nr. 692/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | Apendicele 6 la anexa I se modifică după cum urmează:






  (a) | la punctul 1, a doua teză se înlocuiește cu următorul text:
  „Acest număr este urmat de unul sau mai multe caractere, care reflectă diversele categorii în conformitate cu tabelul 1.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Apendicele 6 la anexa I se modifică după cum urmează:

(a)

la punctul 1, a doua teză se înlocuiește cu următorul text:

„Acest număr este urmat de unul sau mai multe caractere, care reflectă diversele categorii în conformitate cu tabelul 1.”;

| (b) | tabelul 1 se înlocuiește cu următorul tabel:
  „Tabelul 1













  Litera | Norma privind emisiile | Norma OBD | Categoria și clasa vehiculului | Motorul | Data punerii în aplicare: tipuri noi | Data punerii în aplicare: vehicule noi | Ultima dată a înregistrării |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | Euro 5a | Euro 5 | M, N1 clasa I | PI, CI | 1.9.2009 | 1.1.2011 | 31.12.2012 |
| B | Euro 5a | Euro 5 | M1 pentru a îndeplini nevoi sociale specifice
  (exclusiv M1G) | CI | 1.9.2009 | 1.1.2012 | 31.12.2012 |
| C | Euro 5a | Euro 5 | M1G pentru a îndeplini nevoi sociale specifice | CI | 1.9.2009 | 1.1.2012 | 31.8.2012 |
| D | Euro 5a | Euro 5 | N1 clasa II | PI, CI | 1.9.2010 | 1.1.2012 | 31.12.2012 |
| E | Euro 5a | Euro 5 | N1 clasa III, N2 | PI, CI | 1.9.2010 | 1.1.2012 | 31.12.2012 |
| F | Euro 5b | Euro 5 | M, N1 clasa I | PI, CI | 1.9.2011 | 1.1.2013 | 31.12.2013 |
| G | Euro 5b | Euro 5 | M1 pentru a îndeplini nevoi sociale specifice
  (exclusiv M1G) | CI | 1.9.2011 | 1.1.2013 | 31.12.2013 |
| H | Euro 5b | Euro 5 | N1 clasa II | PI, CI | 1.9.2011 | 1.1.2013 | 31.12.2013 |
| I | Euro 5b | Euro 5 | N1 clasa III, N2 | PI, CI | 1.9.2011 | 1.1.2013 | 31.12.2013 |
| J | Euro 5b | Euro 5+ | M, N1 clasa I | PI, CI | 1.9.2011 | 1.1.2014 | 31.8.2015 |
| K | Euro 5b | Euro 5+ | M1 pentru a îndeplini nevoi sociale specifice
  (exclusiv M1G) | CI | 1.9.2011 | 1.1.2014 | 31.8.2015 |
| L | Euro 5b | Euro 5+ | N1 clasa II | PI, CI | 1.9.2011 | 1.1.2014 | 31.8.2016 |
| M | Euro 5b | Euro 5+ | N1 clasa III, N2 | PI, CI | 1.9.2011 | 1.1.2014 | 31.8.2016 |
| N | Euro 6a | Euro 6- | M, N1 clasa I | CI | | | 31.12.2012 |
| O | Euro 6a | Euro 6- | N1 clasa II | CI | | | 31.12.2012 |
| P | Euro 6a | Euro 6- | N1 clasa III, N2 | CI | | | 31.12.2012 |
| Q | Euro 6b | Euro 6- | M, N1 clasa I | CI | | | 31.12.2013 |
| R | Euro 6b | Euro 6- | N1 clasa II | CI | | | 31.12.2013 |
| S | Euro 6b | Euro 6- | N1 clasa III, N2 | CI | | | 31.12.2013 |
| T | Euro 6b | Euro 6-plus IUPR | M, N1 clasa I | CI | | | 31.8.2015 |
| U | Euro 6b | Euro 6-plus IUPR | N1 clasa II | CI | | | 31.8.2016 |
| V | Euro 6b | Euro 6-plus IUPR | N1 clasa III, N2 | CI | | | 31.8.2016 |
| W | Euro 6b | Euro 6-1 | M, N1 clasa I | PI, CI | 1.9.2014 | 1.9.2015 | 31.8.2018 |
| X | Euro 6b | Euro 6-1 | N1 clasa II | PI, CI | 1.9.2015 | 1.9.2016 | 31.8.2019 |
| Y | Euro 6b | Euro 6-1 | N1 clasa III, N2 | PI, CI | 1.9.2015 | 1.9.2016 | 31.8.2019 |
| ZA | Euro 6c | Euro 6-2 | M, N1 clasa I | PI, CI | 1.9.2017 | 1.9.2018 | |
| ZB | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 clasa II | PI, CI | 1.9.2018 | 1.9.2019 | |
| ZC | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 clasa III, N2 | PI, CI | 1.9.2018 | 1.9.2019 | |
| ZX | Nu se aplică | Nu se aplică | Toate vehiculele | Baterii pur electrice | 1.9.2009 | 1.1.2011 | |
| ZY | Nu se aplică | Nu se aplică | Toate vehiculele | Celule de combustibil pur electrice | 1.9.2009 | 1.1.2011 | |
| ZZ | Nu se aplică | Nu se aplică | Toate vehiculele utilizând certificate în conformitate cu punctul 2.1.1 din anexa I | PI, CI | 1.9.2009 | 1.1.2011 | |
| Norma privind emisiile «Euro 5a»= exclusiv procedura revizuită de măsurare a masei particulelor, norma privind numărul de particule și încercările cu biocombustibil privind emisiile la temperatură joasă ale vehiculelor care funcționează cu multicombustibil
  Norma privind emisiile «Euro 5b»= cerințe complete privind emisiile din norma Euro 5, inclusiv procedura revizuită de măsurare a masei particulelor, norma privind numărul de particule pentru vehicule echipate cu motoare cu aprindere prin compresie și încercările cu biocombustibil privind emisiile la temperatură joasă ale vehiculelor care funcționează cu multicombustibil
  Norma privind emisiile «Euro 6a»= exclusiv procedura revizuită de măsurare a masei particulelor, norma privind numărul de particule și încercările cu biocombustibil privind emisiile la temperatură joasă ale vehiculelor care funcționează cu multicombustibil
  Norma privind emisiile «Euro 6b»= cerințele complete privind emisiile din norma Euro 6, inclusiv procedura revizuită de măsurare a masei particulelor, normele privind numărul de particule (valori preliminare pentru vehiculele care funcționează cu motoare cu aprindere prin scânteie) și încercările cu biocombustibil privind emisiile la temperatură joasă ale vehiculelor care funcționează cu multicombustibil
  Norma privind emisiile «Euro 6c»= cerințele complete privind emisiile din norma Euro 6, adică norma privind emisiile Euro 6b și normele definitive privind numărul de particule pentru vehicule echipate cu motoare cu aprindere prin scânteie
  Norma OBD «Euro 5»= cerințele de bază privind sistemele OBD Euro 5, cu excepția raportului de eficacitate în funcționare (IUPR), a monitorizării emisiilor de NOx pentru vehiculele pe benzină și a valorilor limită PM stricte pentru vehiculele pe motorină
  Norma OBD «Euro 5+»= inclusiv raportul relaxat de eficacitate în funcționare (IUPR), monitorizarea NOx pentru vehicule pe benzină și valorile limită PM stricte pentru vehiculele pe motorină
  Norma OBD «Euro 6-»= valori limită OBD relaxate
  Norma OBD «Euro 6-plus IUPR»= inclusiv valori limită OBD relaxate și raportul relaxat de eficacitate în funcționare (IUPR)
  Norma OBD «Euro 6-1»= cerințele complete ale normei OBD Euro 6, dar cu valori limită OBD preliminare, astfel cum sunt definite la punctul 2.3.4 din anexa XI, și cu raport IUPR parțial relaxat
  Norma OBD «Euro 6-2»= cerințele complete ale normei OBD Euro 6, dar cu valori limită OBD finale, astfel cum sunt definite la punctul 2.3.3 din anexa XI”. |

(b)

tabelul 1 se înlocuiește cu următorul tabel:

„Tabelul 1

Litera

Norma privind emisiile

Norma OBD

Categoria și clasa vehiculului

Motorul

Data punerii în aplicare: tipuri noi

Data punerii în aplicare: vehicule noi

Ultima dată a înregistrării

A

Euro 5a

Euro 5

M, N1 clasa I

PI, CI

1.9.2009

1.1.2011

31.12.2012

B

Euro 5a

Euro 5

M1 pentru a îndeplini nevoi sociale specifice

(exclusiv M1G)

CI

1.9.2009

1.1.2012

31.12.2012

C

Euro 5a

Euro 5

M1G pentru a îndeplini nevoi sociale specifice

CI

1.9.2009

1.1.2012

31.8.2012

D

Euro 5a

Euro 5

N1 clasa II

PI, CI

1.9.2010

1.1.2012

31.12.2012

E

Euro 5a

Euro 5

N1 clasa III, N2

PI, CI

1.9.2010

1.1.2012

31.12.2012

F

Euro 5b

Euro 5

M, N1 clasa I

PI, CI

1.9.2011

1.1.2013

31.12.2013

G

Euro 5b

Euro 5

M1 pentru a îndeplini nevoi sociale specifice

(exclusiv M1G)

CI

1.9.2011

1.1.2013

31.12.2013

H

Euro 5b

Euro 5

N1 clasa II

PI, CI

1.9.2011

1.1.2013

31.12.2013

I

Euro 5b

Euro 5

N1 clasa III, N2

PI, CI

1.9.2011

1.1.2013

31.12.2013

J

Euro 5b

Euro 5+

M, N1 clasa I

PI, CI

1.9.2011

1.1.2014

31.8.2015

K

Euro 5b

Euro 5+

M1 pentru a îndeplini nevoi sociale specifice

(exclusiv M1G)

CI

1.9.2011

1.1.2014

31.8.2015

L

Euro 5b

Euro 5+

N1 clasa II

PI, CI

1.9.2011

1.1.2014

31.8.2016

M

Euro 5b

Euro 5+

N1 clasa III, N2

PI, CI

1.9.2011

1.1.2014

31.8.2016

N

Euro 6a

Euro 6-

M, N1 clasa I

CI

31.12.2012

O

Euro 6a

Euro 6-

N1 clasa II

CI

31.12.2012

P

Euro 6a

Euro 6-

N1 clasa III, N2

CI

31.12.2012

Q

Euro 6b

Euro 6-

M, N1 clasa I

CI

31.12.2013

R

Euro 6b

Euro 6-

N1 clasa II

CI

31.12.2013

S

Euro 6b

Euro 6-

N1 clasa III, N2

CI

31.12.2013

T

Euro 6b

Euro 6-plus IUPR

M, N1 clasa I

CI

31.8.2015

U

Euro 6b

Euro 6-plus IUPR

N1 clasa II

CI

31.8.2016

V

Euro 6b

Euro 6-plus IUPR

N1 clasa III, N2

CI

31.8.2016

W

Euro 6b

Euro 6-1

M, N1 clasa I

PI, CI

1.9.2014

1.9.2015

31.8.2018

X

Euro 6b

Euro 6-1

N1 clasa II

PI, CI

1.9.2015

1.9.2016

31.8.2019

Y

Euro 6b

Euro 6-1

N1 clasa III, N2

PI, CI

1.9.2015

1.9.2016

31.8.2019

ZA

Euro 6c

Euro 6-2

M, N1 clasa I

PI, CI

1.9.2017

1.9.2018

ZB

Euro 6c

Euro 6-2

N1 clasa II

PI, CI

1.9.2018

1.9.2019

ZC

Euro 6c

Euro 6-2

N1 clasa III, N2

PI, CI

1.9.2018

1.9.2019

ZX

Nu se aplică

Nu se aplică

Toate vehiculele

Baterii pur electrice

1.9.2009

1.1.2011

ZY

Nu se aplică

Nu se aplică

Toate vehiculele

Celule de combustibil pur electrice

1.9.2009

1.1.2011

ZZ

Nu se aplică

Nu se aplică

Toate vehiculele utilizând certificate în conformitate cu punctul 2.1.1 din anexa I

PI, CI

1.9.2009

1.1.2011

Norma privind emisiile «Euro 5a»= exclusiv procedura revizuită de măsurare a masei particulelor, norma privind numărul de particule și încercările cu biocombustibil privind emisiile la temperatură joasă ale vehiculelor care funcționează cu multicombustibil

Norma privind emisiile «Euro 5b»= cerințe complete privind emisiile din norma Euro 5, inclusiv procedura revizuită de măsurare a masei particulelor, norma privind numărul de particule pentru vehicule echipate cu motoare cu aprindere prin compresie și încercările cu biocombustibil privind emisiile la temperatură joasă ale vehiculelor care funcționează cu multicombustibil

Norma privind emisiile «Euro 6a»= exclusiv procedura revizuită de măsurare a masei particulelor, norma privind numărul de particule și încercările cu biocombustibil privind emisiile la temperatură joasă ale vehiculelor care funcționează cu multicombustibil

Norma privind emisiile «Euro 6b»= cerințele complete privind emisiile din norma Euro 6, inclusiv procedura revizuită de măsurare a masei particulelor, normele privind numărul de particule (valori preliminare pentru vehiculele care funcționează cu motoare cu aprindere prin scânteie) și încercările cu biocombustibil privind emisiile la temperatură joasă ale vehiculelor care funcționează cu multicombustibil

Norma privind emisiile «Euro 6c»= cerințele complete privind emisiile din norma Euro 6, adică norma privind emisiile Euro 6b și normele definitive privind numărul de particule pentru vehicule echipate cu motoare cu aprindere prin scânteie

Norma OBD «Euro 5»= cerințele de bază privind sistemele OBD Euro 5, cu excepția raportului de eficacitate în funcționare (IUPR), a monitorizării emisiilor de NOx pentru vehiculele pe benzină și a valorilor limită PM stricte pentru vehiculele pe motorină

Norma OBD «Euro 5+»= inclusiv raportul relaxat de eficacitate în funcționare (IUPR), monitorizarea NOx pentru vehicule pe benzină și valorile limită PM stricte pentru vehiculele pe motorină

Norma OBD «Euro 6-»= valori limită OBD relaxate

Norma OBD «Euro 6-plus IUPR»= inclusiv valori limită OBD relaxate și raportul relaxat de eficacitate în funcționare (IUPR)

Norma OBD «Euro 6-1»= cerințele complete ale normei OBD Euro 6, dar cu valori limită OBD preliminare, astfel cum sunt definite la punctul 2.3.4 din anexa XI, și cu raport IUPR parțial relaxat

Norma OBD «Euro 6-2»= cerințele complete ale normei OBD Euro 6, dar cu valori limită OBD finale, astfel cum sunt definite la punctul 2.3.3 din anexa XI”.

| 2. | Anexa XI se modifică după cum urmează:






  (a) | se introduc următoarele puncte 2.3.3 și 2.3.4:






  „2.3.3. | Valorile limită OBD pentru vehiculele care, începând cu cel puțin trei ani de la datele indicate la articolul 10 alineatele (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 715/2007, sunt omologate de tip în conformitate cu limitele de emisie din norma Euro 6 specificate în tabelul 2 din anexa I la regulamentul menționat anterior sunt prezentate în tabelul următor:

  Valori limită OBD pentru norma Euro 6 | Masă de referință
  (MR)
  (kg) | Masa monoxidului de carbon | Masa hidrocarburilor nemetanice | Masa oxizilor de azot | Masa particulelor | Numărul de particule |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (PM)
  (mg/km) | (PN)
  (#/km) |
| Categoria | Clasa | | PI | CI | PI | CI | PI | CI | CI | PI | CI | PI |
| M | — | Toate | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 90 | 140 | 12 | 12 | | |
| N1(3) | I | MR ≤ 1 305 | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 90 | 140 | 12 | 12 | | |
| II | 1 305 < MR ≤ 1 760 | 3 400 | 2 200 | 225 | 320 | 110 | 180 | 12 | 12 | | |
| III | 1 760 < MR | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 120 | 220 | 12 | 12 | | |
| N2 | — | Toate | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 120 | 220 | 12 | 12 | | |
| Legendă: PI = Aprindere prin scânteie, CI = Aprindere prin compresie |

2.

Anexa XI se modifică după cum urmează:

(a)

se introduc următoarele puncte 2.3.3 și 2.3.4:

„2.3.3.

Valorile limită OBD pentru vehiculele care, începând cu cel puțin trei ani de la datele indicate la articolul 10 alineatele (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 715/2007, sunt omologate de tip în conformitate cu limitele de emisie din norma Euro 6 specificate în tabelul 2 din anexa I la regulamentul menționat anterior sunt prezentate în tabelul următor:

Valori limită OBD pentru norma Euro 6

Masă de referință

(MR)

(kg)

Masa monoxidului de carbon

Masa hidrocarburilor nemetanice

Masa oxizilor de azot

Masa particulelor

Numărul de particule

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOx)

(mg/km)

(PM)

(mg/km)

(PN)

(#/km)

Categoria

Clasa

PI

CI

PI

CI

PI

CI

CI

PI

CI

PI

M

—

Toate

1 900

1 750

170

290

90

140

12

12

N1(3)

I

MR ≤ 1 305

1 900

1 750

170

290

90

140

12

12

II

1 305 < MR ≤ 1 760

3 400

2 200

225

320

110

180

12

12

III

1 760 < MR

4 300

2 500

270

350

120

220

12

12

N2

—

Toate

4 300

2 500

270

350

120

220

12

12

Legendă: PI = Aprindere prin scânteie, CI = Aprindere prin compresie

Notă explicativă:

Valorile limită OBD specificate în tabel fac obiectul unei revizuiri efectuate de Comisie până la data de 1 septembrie 2014. În cazul în care valorile limită par să nu fie fezabile din punct de vedere tehnic, valorile acestora sau data obligatorie a aplicării lor se modifică în consecință, avându-se în vedere efectele altor noi cerințe și încercări care vor fi introduse pentru vehiculele Euro 6. Dacă analiza demonstrează necesitatea din punct de vedere ecologic, fezabilitatea din punct de vedere tehnic, precum și posibilitatea de a înregistra un beneficiu net, este necesară adoptarea unor valori mai stricte pentru valorile limită OBD, pentru numărul de particule sau, dacă este cazul, pentru alți poluanți reglementați. În același timp, trebuie acordat sectorului industrial timpul necesar pentru introducerea evoluțiilor tehnice.

| 2.3.4. | În termen de trei ani de la datele specificate la articolul 10 alineatele (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 715/2007, la alegerea producătorului, pentru noile omologări de tip și, respectiv, noile vehicule, se aplică următoarele valori limită OBD pentru vehiculele omologate de tip în conformitate cu limitele de emisie din norma Euro 6, specificate în tabelul 2 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2007:

  Valori limită OBD preliminare pentru norma Euro 6 | Masă de referință
  (MR)
  (kg) | Masa monoxidului de carbon | Masa hidrocarburilor nemetanice | Masa oxizilor de azot | Masa particulelor |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (PM)
  (mg/km) |
| Categoria | Clasa | | PI | CI | PI | CI(2) | PI | CI | CI | PI |
| M | — | Toate | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 150 | 180 | 25 | 25 |
| N1(3) | I | MR ≤ 1 305 | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 150 | 180 | 25 | 25 |
| II | 1 305 < MR ≤ 1 760 | 3 400 | 2 200 | 225 | 320 | 190 | 220 | 25 | 25 |
| III | 1 760 < MR | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 210 | 280 | 30 | 30 |
| N2 | — | Toate | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 210 | 280 | 30 | 30 |
| Legendă: PI = Aprindere prin scânteie, CI = Aprindere prin compresie”; |

2.3.4.

În termen de trei ani de la datele specificate la articolul 10 alineatele (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 715/2007, la alegerea producătorului, pentru noile omologări de tip și, respectiv, noile vehicule, se aplică următoarele valori limită OBD pentru vehiculele omologate de tip în conformitate cu limitele de emisie din norma Euro 6, specificate în tabelul 2 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2007:

Valori limită OBD preliminare pentru norma Euro 6

Masă de referință

(MR)

(kg)

Masa monoxidului de carbon

Masa hidrocarburilor nemetanice

Masa oxizilor de azot

Masa particulelor

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOx)

(mg/km)

(PM)

(mg/km)

Categoria

Clasa

PI

CI

PI

CI(2)

PI

CI

CI

PI

M

—

Toate

1 900

1 750

170

290

150

180

25

25

N1(3)

I

MR ≤ 1 305

1 900

1 750

170

290

150

180

25

25

II

1 305 < MR ≤ 1 760

3 400

2 200

225

320

190

220

25

25

III

1 760 < MR

4 300

2 500

270

350

210

280

30

30

N2

—

Toate

4 300

2 500

270

350

210

280

30

30

Legendă: PI = Aprindere prin scânteie, CI = Aprindere prin compresie”;

| (b) | punctul 2.14 se înlocuiește cu următorul text:






  „2.14. | Contrar dispozițiilor de la punctul 3.3.5 din anexa 11 la Regulamentul nr. 83 CEE-ONU, dispozitivele următoare se monitorizează pentru detectarea unei defecțiuni totale sau pentru înlăturare, dacă această din urmă operație are drept rezultat depășirea limitelor de emisie aplicabile:






  — | începând cu 1 septembrie 2011, un filtru de particule instalat pe motoare cu aprindere prin compresie ca unitate separată sau integrat într-un dispozitiv combinat pentru controlul emisiilor; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

punctul 2.14 se înlocuiește cu următorul text:

„2.14.

Contrar dispozițiilor de la punctul 3.3.5 din anexa 11 la Regulamentul nr. 83 CEE-ONU, dispozitivele următoare se monitorizează pentru detectarea unei defecțiuni totale sau pentru înlăturare, dacă această din urmă operație are drept rezultat depășirea limitelor de emisie aplicabile:

—

începând cu 1 septembrie 2011, un filtru de particule instalat pe motoare cu aprindere prin compresie ca unitate separată sau integrat într-un dispozitiv combinat pentru controlul emisiilor;

| — | pentru vehicule certificate pentru valorile limită OBD specificate în tabelele prezentate la punctul 2.3.3 sau 2.3.4, un sistem de posttratare pentru NOx instalat pe motoarele cu aprindere prin compresie ca unitate separată sau integrat într-un dispozitiv combinat pentru controlul emisiilor; |
| --- | --- |

—

pentru vehicule certificate pentru valorile limită OBD specificate în tabelele prezentate la punctul 2.3.3 sau 2.3.4, un sistem de posttratare pentru NOx instalat pe motoarele cu aprindere prin compresie ca unitate separată sau integrat într-un dispozitiv combinat pentru controlul emisiilor;

| — | pentru vehicule certificate pentru valorile limită OBD specificate în tabelele prezentate la punctul 2.3.3 sau 2.3.4, un catalizator de oxidare Diesel (COD) instalat pe motoarele cu aprindere prin compresie ca unitate separată sau integrată într-un dispozitiv combinat pentru controlul emisiilor. |
| --- | --- |

—

pentru vehicule certificate pentru valorile limită OBD specificate în tabelele prezentate la punctul 2.3.3 sau 2.3.4, un catalizator de oxidare Diesel (COD) instalat pe motoarele cu aprindere prin compresie ca unitate separată sau integrată într-un dispozitiv combinat pentru controlul emisiilor.

Dispozitivele menționate la primul paragraf vor fi, de asemenea, monitorizate pentru orice defecțiune care ar avea ca rezultat depășirea valorilor limită OBD aplicabile.”;

| (c) | la punctul 3.1.5 din apendicele 1 se adaugă următoarea teză:
  „Pentru noile omologări de tip și pentru vehiculele noi, monitorizarea prevăzută la punctul 2.9 din prezenta anexă trebuie să aibă un raport IUPR mai mare sau egal cu 0,1 până la trei ani de la datele specificate la articolul 10 alineatele (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 715/2007.” |
| --- | --- |

(c)

la punctul 3.1.5 din apendicele 1 se adaugă următoarea teză:

„Pentru noile omologări de tip și pentru vehiculele noi, monitorizarea prevăzută la punctul 2.9 din prezenta anexă trebuie să aibă un raport IUPR mai mare sau egal cu 0,1 până la trei ani de la datele specificate la articolul 10 alineatele (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 715/2007.”

| 3. | În anexa XVI, punctul 6.2 se înlocuiește cu următorul text:






  „6.2. | Producătorul demonstrează că utilizarea senzorilor menționați la punctul 6.1 și a oricăror alți senzori de la bordul vehiculului are drept rezultat activarea sistemului de avertizare a conducătorului auto în conformitate cu punctul 3, afișarea unui mesaj care indică avertismentul corespunzător (de exemplu, «nivel prea ridicat al emisiilor – verificați ureea», «nivel prea ridicat al emisiilor – verificați AdBlue» sau «nivel prea ridicat al emisiilor – verificați reactivul») și activarea sistemului de implicare a conducătorului auto în conformitate cu punctul 8.3, la apariția situațiilor prevăzute la punctul 4.2, 5.4 sau 5.5.
  În sensul prezentului punct, se presupune că survin următoarele situații:






  — | în cazul vehiculelor omologate conform limitelor de emisie Euro 5 specificate în tabelul 1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2007, dacă limita de emisii pentru NOx din tabelul respectiv înmulțită cu un factor de 1,5 este depășită; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

În anexa XVI, punctul 6.2 se înlocuiește cu următorul text:

„6.2.

Producătorul demonstrează că utilizarea senzorilor menționați la punctul 6.1 și a oricăror alți senzori de la bordul vehiculului are drept rezultat activarea sistemului de avertizare a conducătorului auto în conformitate cu punctul 3, afișarea unui mesaj care indică avertismentul corespunzător (de exemplu, «nivel prea ridicat al emisiilor – verificați ureea», «nivel prea ridicat al emisiilor – verificați AdBlue» sau «nivel prea ridicat al emisiilor – verificați reactivul») și activarea sistemului de implicare a conducătorului auto în conformitate cu punctul 8.3, la apariția situațiilor prevăzute la punctul 4.2, 5.4 sau 5.5.

În sensul prezentului punct, se presupune că survin următoarele situații:

—

în cazul vehiculelor omologate conform limitelor de emisie Euro 5 specificate în tabelul 1 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2007, dacă limita de emisii pentru NOx din tabelul respectiv înmulțită cu un factor de 1,5 este depășită;

| — | în cazul vehiculelor omologate conform limitelor de emisie Euro 6 specificate în tabelul 2 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2007, dacă valoarea limită OBD pentru NOx din tabelele prezentate la punctul 2.3.2, 2.3.3 sau 2.3.4 din anexa IX este depășită. |
| --- | --- |

—

în cazul vehiculelor omologate conform limitelor de emisie Euro 6 specificate în tabelul 2 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2007, dacă valoarea limită OBD pentru NOx din tabelele prezentate la punctul 2.3.2, 2.3.3 sau 2.3.4 din anexa IX este depășită.

Emisiile de NOx din timpul încercării efectuate pentru a demonstra conformitatea cu aceste cerințe nu trebuie să fie mai mari cu peste 20 % față de valorile menționate în primul și al doilea paragraf.”

---

| 1.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 142/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 142/25

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 460/2012 AL COMISIEI

din 29 mai 2012

de interzicere a pescuitului pentru categoria 9 „traulere frigorifice pentru specii pelagice” în zona economică mauritană de către navele care arborează pavilionul unui stat membru al Uniunii Europene

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), în special articolul 36 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 704/2008 al Consiliului din 15 iulie 2008 privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între Comunitatea Europeană și Republica Islamică Mauritania, pentru perioada cuprinsă între 1 august 2008 și 31 iulie 2012 (2) a limitat posibilitățile de pescuit pentru categoria 9 („traulere frigorifice pentru specii pelagice”) la un tonaj de referință de 250 000 de tone. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 704/2008 al Consiliului din 15 iulie 2008 privind încheierea Protocolului de stabilire a posibilităților de pescuit și a contribuției financiare prevăzute în Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat între Comunitatea Europeană și Republica Islamică Mauritania, pentru perioada cuprinsă între 1 august 2008 și 31 iulie 2012 (2) a limitat posibilitățile de pescuit pentru categoria 9 („traulere frigorifice pentru specii pelagice”) la un tonaj de referință de 250 000 de tone.

| (2) | Dat fiind că, pe baza articolului 2 alineatul (3) din regulamentul menționat anterior, pentru perioada 1 august 2011-31 iulie 2012 s-a alocat o cotă suplimentară de 2 654 de tone, tonajul de referință total a ajuns la 252 654 de tone. |
| --- | --- |

(2)

Dat fiind că, pe baza articolului 2 alineatul (3) din regulamentul menționat anterior, pentru perioada 1 august 2011-31 iulie 2012 s-a alocat o cotă suplimentară de 2 654 de tone, tonajul de referință total a ajuns la 252 654 de tone.

| (3) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din această categorie de pescuit raportate de navele care arborează pavilionul statelor membre vizate au epuizat cota alocată pentru perioada de referință menționată mai sus. |
| --- | --- |

(3)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din această categorie de pescuit raportate de navele care arborează pavilionul statelor membre vizate au epuizat cota alocată pentru perioada de referință menționată mai sus.

| (4) | Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit pentru această categorie de pescuit, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, este necesară interzicerea activităților de pescuit pentru această categorie de pescuit,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată statelor membre vizate se consideră epuizată începând cu 24 aprilie 2012.

Articolul 2

Interdicții

Începând cu data de 23 aprilie 2012, la miezul nopții, se interzic activitățile de pescuit din categoria 9 ale navelor care arborează pavilionul statelor membre vizate. După această dată, se interzic păstrarea la bord, transferul, transbordarea sau debarcarea capturilor efectuate de navele în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 29 mai 2012.

Pentru Comisie, pentru președinte

Lowri EVANS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 203, 31.7.2008, p. 1.

2

---

| 1.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 142/26

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 461/2012 AL COMISIEI

din 31 mai 2012

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt și a Regulamentelor (CE) nr. 1503/2006, (CE) nr. 657/2007 și (CE) nr. 1178/2008 ale Comisiei privind adaptările ca urmare a eliminării variabilelor pentru comenzi noi din industrie

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1165/98 al Consiliului din 19 mai 1998 privind statisticile pe termen scurt (1), în special articolul 17 literele (b)-(g),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1165/98 a stabilit un cadru comun pentru întocmirea de statistici comunitare pe termen scurt privind ciclul economic și a prevăzut variabilele necesare pentru analiza evoluției pe termen scurt a cererii și ofertei, a factorilor de producție și a prețurilor. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1165/98 a stabilit un cadru comun pentru întocmirea de statistici comunitare pe termen scurt privind ciclul economic și a prevăzut variabilele necesare pentru analiza evoluției pe termen scurt a cererii și ofertei, a factorilor de producție și a prețurilor.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1503/2006 al Comisiei din 28 septembrie 2006 de punere în aplicare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt, în ceea ce privește definițiile variabilelor, lista variabilelor și frecvența de elaborare a datelor (2) a definit obiectivele și caracteristicile variabilelor. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1503/2006 al Comisiei din 28 septembrie 2006 de punere în aplicare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt, în ceea ce privește definițiile variabilelor, lista variabilelor și frecvența de elaborare a datelor (2) a definit obiectivele și caracteristicile variabilelor.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 657/2007 al Comisiei din 14 iunie 2007 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt în ceea ce privește stabilirea sistemelor europene de eșantionare (3) a specificat normele și condițiile care privesc transmiterea datelor de către statele membre care participă la sistemele europene de eșantionare destinate statisticilor pe termen scurt. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 657/2007 al Comisiei din 14 iunie 2007 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt în ceea ce privește stabilirea sistemelor europene de eșantionare (3) a specificat normele și condițiile care privesc transmiterea datelor de către statele membre care participă la sistemele europene de eșantionare destinate statisticilor pe termen scurt.

| (4) | Regulamentul (CE) nr. 1178/2008 al Comisiei din 28 noiembrie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt și a Regulamentelor (CE) nr. 1503/2006 și (CE) nr. 657/2007 ale Comisiei privind adaptările consecutive revizuirilor clasificărilor statistice NACE și CPA (4) a actualizat normele și condițiile pentru sistemele europene de eșantionare, ca urmare a adoptării Regulamentului (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (5) și a Regulamentului (CE) nr. 451/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2008 de instituire a unei noi clasificări statistice a produselor în funcție de domeniul de activitate (CPA) și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3696/93 al Consiliului (6). |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (CE) nr. 1178/2008 al Comisiei din 28 noiembrie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt și a Regulamentelor (CE) nr. 1503/2006 și (CE) nr. 657/2007 ale Comisiei privind adaptările consecutive revizuirilor clasificărilor statistice NACE și CPA (4) a actualizat normele și condițiile pentru sistemele europene de eșantionare, ca urmare a adoptării Regulamentului (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (5) și a Regulamentului (CE) nr. 451/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2008 de instituire a unei noi clasificări statistice a produselor în funcție de domeniul de activitate (CPA) și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 3696/93 al Consiliului (6).

| (5) | Variabilele pentru comenzi noi din industrie introduse de Regulamentul (CE) nr. 1165/98 au fost concepute să servească drept principal indicator al producției viitoare. Cu toate acestea, capacitatea de prevedere a acestor variabile s-a dovedit a fi limitată și, deoarece nu s-a demonstrat că aceste variabile posedă proprietăți stabile de indicator principal în toate statele membre, Comitetul Sistemului Statistic European a decis să oprească colectarea datelor pentru variabilele pentru comenzi noi din industrie în contextul stabilirii priorităților în dezvoltarea și producerea de statistici, având în vedere resursele limitate și pentru a reduce sarcina asupra Sistemului Statistic European. |
| --- | --- |

(5)

Variabilele pentru comenzi noi din industrie introduse de Regulamentul (CE) nr. 1165/98 au fost concepute să servească drept principal indicator al producției viitoare. Cu toate acestea, capacitatea de prevedere a acestor variabile s-a dovedit a fi limitată și, deoarece nu s-a demonstrat că aceste variabile posedă proprietăți stabile de indicator principal în toate statele membre, Comitetul Sistemului Statistic European a decis să oprească colectarea datelor pentru variabilele pentru comenzi noi din industrie în contextul stabilirii priorităților în dezvoltarea și producerea de statistici, având în vedere resursele limitate și pentru a reduce sarcina asupra Sistemului Statistic European.

| (6) | Pentru a proceda la eliminarea variabilelor pentru comenzile noi din industrie, trebuie eliminate toate trimiterile la aceste variabile din dispozițiile referitoare la lista variabilelor, perioada de referință, gradul de detaliere, termenul pentru transmiterea datelor, perioada de tranziție și definițiile care trebuie aplicate acestor variabile, precum și în ceea ce privește condițiile prevăzute de sistemul european de eșantionare referitor la comenzile externe noi. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a proceda la eliminarea variabilelor pentru comenzile noi din industrie, trebuie eliminate toate trimiterile la aceste variabile din dispozițiile referitoare la lista variabilelor, perioada de referință, gradul de detaliere, termenul pentru transmiterea datelor, perioada de tranziție și definițiile care trebuie aplicate acestor variabile, precum și în ceea ce privește condițiile prevăzute de sistemul european de eșantionare referitor la comenzile externe noi.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Sistemului Statistic European,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa A la Regulamentul (CE) nr. 1165/98 se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

Articolul 2

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1503/2006 se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 3

În Regulamentul (CE) nr. 657/2007, articolele 1 și 2 se înlocuiesc cu următorul text:

„Articolul 1

Sistemele europene de eșantionare se pot aplica în cazul întocmirii statisticilor care fac distincția între zona euro și țările care nu fac parte din zona euro pentru cele două variabile menționate în anexa A la Regulamentul (CE) nr. 1165/98:

| Variabilă | Denumire |
| --- | --- |
| 312 | Prețul de producție al pieței externe |
| 340 | Prețuri de import |

Variabilă

Denumire

312

Prețul de producție al pieței externe

340

Prețuri de import

Articolul 2

Statele membre care participă la sistemele europene de eșantionare menționate la articolul 1 transmit Comisiei (Eurostat) date cel puțin pentru activitățile NACE, pentru variabila nr. 312, precum și pentru produsele CPA, pentru variabila nr. 340, specificate în anexă.”

Articolul 4

Anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1178/2008 se modifică în conformitate cu anexa III la prezentul regulament.

Articolul 5

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 31 mai 2012.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 162, 5.6.1998, p. 1.

1

(2)  JO L 281, 12.10.2006, p. 15.

2

(3)  JO L 155, 15.6.2007, p. 7.

3

(4)  JO L 319, 29.11.2008, p. 16.

4

(5)  JO L 393, 30.12.2006, p. 1.

5

(6)  JO L 145, 4.6.2008, p. 65.

6

---

ANEXA I

Anexa A la Regulamentul (CE) nr. 1165/98 se modifică după cum urmează:

| 1. | Litera (c) („Lista variabilelor”) se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1), variabilele „130 Comenzi nou primite”, „131 Comenzi interne noi” și „132 Comenzi externe noi” se elimină; |
| --- | --- | --- |

1.

Litera (c) („Lista variabilelor”) se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), variabilele „130 Comenzi nou primite”, „131 Comenzi interne noi” și „132 Comenzi externe noi” se elimină;

| (b) | alineatele (3) și (8) se elimină. |
| --- | --- |

(b)

alineatele (3) și (8) se elimină.

| 2. | La litera (e) („Perioada de referință”), variabilele 130, 131 și 132 și perioadele de referință respective se elimină. |
| --- | --- |

2.

La litera (e) („Perioada de referință”), variabilele 130, 131 și 132 și perioadele de referință respective se elimină.

| 3. | Litera (f) („Gradul de detaliere”) se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:






  „(4) | În plus, toate variabilele cu excepția variabilelor pentru cifra de afaceri (nr. 120, 121, 122) se transmit pentru industria globală, definită în secțiunile B-E din NACE Rev. 2 și pentru principalele sectoare industriale (PSI), astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 586/2001 al Comisiei (1). |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Litera (f) („Gradul de detaliere”) se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)

În plus, toate variabilele cu excepția variabilelor pentru cifra de afaceri (nr. 120, 121, 122) se transmit pentru industria globală, definită în secțiunile B-E din NACE Rev. 2 și pentru principalele sectoare industriale (PSI), astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 586/2001 al Comisiei (1).

| (b) | alineatul (6) se elimină; |
| --- | --- |

(b)

alineatul (6) se elimină;

| (c) | alineatul (9) se înlocuiește cu următorul text:






  „(9) | Variabilele privind piețele externe (nr. 122 și nr. 312) trebuie transmise făcând o distincție între zona euro și zona non-euro. Distincția se aplică industriei totale definite în secțiunile B-E din NACE Rev. 2, principalelor sectoare industriale, precum și secțiunii (1 literă) și diviziunii cu 2 cifre a NACE Rev. 2. Pentru variabila 122 nu sunt necesare informațiile din secțiunile D și E ale NACE Rev. 2. În plus, variabila privind prețul la import (nr. 340) se transmite ținând cont de distincția între zona euro și zona non-euro. Distincția trebuie făcută pentru întreaga industrie, definită în CPA secțiunile B-E, pentru principalele sectoare industriale, la nivel de secțiune (1 literă) și diviziune (2 cifre) din CPA. Pentru a face o distincție între zona euro și zona non-euro, Comisia poate stabili condițiile de aplicare a sistemelor europene de eșantionare definite la articolul 4 alineatul (2) primul paragraf litera (d). Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale din prezentul regulament, completându-l, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 18 alineatul (3). Sistemul european de eșantionare poate limita domeniul de aplicare al variabilei „prețul la import” la importul de produse din țări care nu fac parte din zona euro. Distincția între zona euro și zona non-euro pentru variabilele 122, 312 și 340 nu trebuie transmisă de statele membre care nu au adoptat moneda euro.” |
| --- | --- | --- |

(c)

alineatul (9) se înlocuiește cu următorul text:

„(9)

Variabilele privind piețele externe (nr. 122 și nr. 312) trebuie transmise făcând o distincție între zona euro și zona non-euro. Distincția se aplică industriei totale definite în secțiunile B-E din NACE Rev. 2, principalelor sectoare industriale, precum și secțiunii (1 literă) și diviziunii cu 2 cifre a NACE Rev. 2. Pentru variabila 122 nu sunt necesare informațiile din secțiunile D și E ale NACE Rev. 2. În plus, variabila privind prețul la import (nr. 340) se transmite ținând cont de distincția între zona euro și zona non-euro. Distincția trebuie făcută pentru întreaga industrie, definită în CPA secțiunile B-E, pentru principalele sectoare industriale, la nivel de secțiune (1 literă) și diviziune (2 cifre) din CPA. Pentru a face o distincție între zona euro și zona non-euro, Comisia poate stabili condițiile de aplicare a sistemelor europene de eșantionare definite la articolul 4 alineatul (2) primul paragraf litera (d). Măsurile respective, destinate să modifice elemente neesențiale din prezentul regulament, completându-l, se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare cu control menționată la articolul 18 alineatul (3). Sistemul european de eșantionare poate limita domeniul de aplicare al variabilei „prețul la import” la importul de produse din țări care nu fac parte din zona euro. Distincția între zona euro și zona non-euro pentru variabilele 122, 312 și 340 nu trebuie transmisă de statele membre care nu au adoptat moneda euro.”

| 4. | La litera (g) („Termenele de transmitere a datelor”) alineatul (1), variabilele 130, 131 și 132 și termenele lor aferente „1 lună și 20 zile calendaristice” se elimină. |
| --- | --- |

4.

La litera (g) („Termenele de transmitere a datelor”) alineatul (1), variabilele 130, 131 și 132 și termenele lor aferente „1 lună și 20 zile calendaristice” se elimină.

| 5. | La litera (j) („Perioada de tranziție”), alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:






  „(3) | Se poate acorda o perioadă de tranziție cu termenul de 11 august 2007 pentru variabila 340 și distincția dintre zona euro și zona non-euro pentru variabilele 122, 312 și 340, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 18 alineatul (2).” |
| --- | --- | --- |

5.

La litera (j) („Perioada de tranziție”), alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)

Se poate acorda o perioadă de tranziție cu termenul de 11 august 2007 pentru variabila 340 și distincția dintre zona euro și zona non-euro pentru variabilele 122, 312 și 340, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 18 alineatul (2).”

---

(1)  JO L 86, 27.3.2001, p. 11.”;

---

ANEXA II

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1503/2006 se modifică după cum urmează:

Variabile: variabilele „130 Comenzi noi primite”, „131 Comenzi noi interne” și „132 Comenzi noi externe” se elimină.

---

ANEXA III

Anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1178/2008 se modifică după cum urmează:

Punctul „132 COMENZI EXTERNE NOI” se elimină.

---

| 1.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 142/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 142/30

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 462/2012 AL COMISIEI

din 31 mai 2012

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 31 mai 2012.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | AL | 87,5 |
| MA | 66,7 |
| TR | 75,8 |
| ZZ | 76,7 |
| 0707 00 05 | MK | 53,3 |
| TR | 126,8 |
| ZZ | 90,1 |
| 0709 93 10 | TR | 100,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0805 50 10 | TR | 59,0 |
| ZA | 80,4 |
| ZZ | 69,7 |
| 0808 10 80 | AR | 114,9 |
| BR | 84,6 |
| CA | 161,4 |
| CL | 98,5 |
| CN | 87,3 |
| NZ | 145,0 |
| US | 182,9 |
| UY | 67,3 |
| ZA | 101,6 |
| ZZ | 115,9 |
| 0809 29 00 | US | 577,9 |
| ZZ | 577,9 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

AL

87,5

MA

66,7

TR

75,8

ZZ

76,7

0707 00 05

MK

53,3

TR

126,8

ZZ

90,1

0709 93 10

TR

100,9

ZZ

100,9

0805 50 10

TR

59,0

ZA

80,4

ZZ

69,7

0808 10 80

AR

114,9

BR

84,6

CA

161,4

CL

98,5

CN

87,3

NZ

145,0

US

182,9

UY

67,3

ZA

101,6

ZZ

115,9

0809 29 00

US

577,9

ZZ

577,9

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

| 1.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 142/32 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 142/32

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 463/2012 AL COMISIEI

din 31 mai 2012

de stabilire a taxelor de import în sectorul cerealelor aplicabile de la 1 iunie 2012

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 642/2010 al Comisiei din 20 iulie 2010 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește taxele de import în sectorul cerealelor (2), în special articolul 2 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 stipulează că, pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (grâu comun, destinat însămânțării), ex 1001 99 00 (grâu comun de calitate superioară, cu excepția grâului destinat însămânțării), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 și 1007 90 00, taxa de import este egală cu prețul de intervenție valabil pentru astfel de produse la data importării, majorat cu 55 % și diminuat cu prețul de import CIF aplicabil expedierii în cauză. Cu toate acestea, taxa respectivă nu poate depăși nivelul taxelor din Tariful vamal comun. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 stipulează că, pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (grâu comun, destinat însămânțării), ex 1001 99 00 (grâu comun de calitate superioară, cu excepția grâului destinat însămânțării), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 și 1007 90 00, taxa de import este egală cu prețul de intervenție valabil pentru astfel de produse la data importării, majorat cu 55 % și diminuat cu prețul de import CIF aplicabil expedierii în cauză. Cu toate acestea, taxa respectivă nu poate depăși nivelul taxelor din Tariful vamal comun.

| (2) | Articolul 136 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că, pentru calcularea taxei de import menționate la alineatul (1) din articolul respectiv, se stabilesc periodic prețuri de import CIF reprezentative pentru produsele în cauză. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 136 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că, pentru calcularea taxei de import menționate la alineatul (1) din articolul respectiv, se stabilesc periodic prețuri de import CIF reprezentative pentru produsele în cauză.

| (3) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010, prețul care trebuie utilizat pentru calcularea taxei de import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (grâu comun, destinat însămânțării), ex 1001 99 00 (grâu comun de calitate superioară, cu excepția grâului destinat însămânțării), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 și 1007 90 00 este prețul de import CIF reprezentativ zilnic, stabilit în conformitate cu metoda prevăzută la articolul 5 din regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010, prețul care trebuie utilizat pentru calcularea taxei de import pentru produsele care se încadrează la codurile NC 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (grâu comun, destinat însămânțării), ex 1001 99 00 (grâu comun de calitate superioară, cu excepția grâului destinat însămânțării), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 și 1007 90 00 este prețul de import CIF reprezentativ zilnic, stabilit în conformitate cu metoda prevăzută la articolul 5 din regulamentul menționat.

| (4) | Este necesar să se stabilească taxele de import pentru perioada începând cu 1 iunie 2012, aplicabile până la stabilirea și intrarea în vigoare a unei noi taxe. |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se stabilească taxele de import pentru perioada începând cu 1 iunie 2012, aplicabile până la stabilirea și intrarea în vigoare a unei noi taxe.

| (5) | Dat fiind că este necesar să se asigure aplicarea acestei măsuri cât mai curând posibil după ce au devenit disponibile datele actualizate, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării, |
| --- | --- |

(5)

Dat fiind că este necesar să se asigure aplicarea acestei măsuri cât mai curând posibil după ce au devenit disponibile datele actualizate, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Începând de la 1 iunie 2012, taxele de import în sectorul cerealelor menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 sunt stabilite în anexa I la prezentul regulament, pe baza elementelor menționate în anexa II.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 31 mai 2012.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 187, 21.7.2010, p. 5.

2

---

ANEXA I

Taxe la import pentru produsele menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 aplicabile de la 1 iunie 2012

| Codul NC | Descrierea mărfurilor | Taxa de import (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 19 00
  1001 11 00 | GRÂU dur de calitate superioară | 0,00 |
| de calitate medie | 0,00 |
| de calitate inferioară | 0,00 |
| ex 1001 91 20 | GRÂU comun, destinat însămânțării | 0,00 |
| ex 1001 99 00 | GRÂU comun de calitate superioară, cu excepția grâului destinat însămânțării | 0,00 |
| 1002 10 00
  1002 90 00 | SECARĂ | 0,00 |
| 1005 10 90 | PORUMB destinat însămânțării, cu excepția porumbului hibrid | 0,00 |
| 1005 90 00 | PORUMB, cu excepția porumbului destinat însămânțării (2) | 0,00 |
| 1007 10 90
  1007 90 00 | SORG boabe, cu excepția sorgului hibrid destinat însămânțării | 0,00 |

Codul NC

Descrierea mărfurilor

Taxa de import (1)

(EUR/t)

1001 19 00

1001 11 00

GRÂU dur de calitate superioară

0,00

de calitate medie

0,00

de calitate inferioară

0,00

ex 1001 91 20

GRÂU comun, destinat însămânțării

0,00

ex 1001 99 00

GRÂU comun de calitate superioară, cu excepția grâului destinat însămânțării

0,00

1002 10 00

1002 90 00

SECARĂ

0,00

1005 10 90

PORUMB destinat însămânțării, cu excepția porumbului hibrid

0,00

1005 90 00

PORUMB, cu excepția porumbului destinat însămânțării (2)

0,00

1007 10 90

1007 90 00

SORG boabe, cu excepția sorgului hibrid destinat însămânțării

0,00

---

(1)  Importatorul poate beneficia, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010, de o reducere a taxelor de:

| — | 3 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Marea Mediterană (dincolo de Strâmtoarea Gibraltar) sau în Marea Neagră, în cazul în care mărfurile sosesc în Uniune prin Oceanul Atlantic sau prin Canalul Suez; |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Marea Mediterană (dincolo de Strâmtoarea Gibraltar) sau în Marea Neagră, în cazul în care mărfurile sosesc în Uniune prin Oceanul Atlantic sau prin Canalul Suez;

| — | 2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, în Estonia, în Irlanda, în Letonia, în Lituania, în Polonia, în Finlanda, în Suedia, în Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice, în cazul în care mărfurile sosesc în Uniune prin Oceanul Atlantic. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, dacă portul de descărcare se află în Danemarca, în Estonia, în Irlanda, în Letonia, în Lituania, în Polonia, în Finlanda, în Suedia, în Regatul Unit sau pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice, în cazul în care mărfurile sosesc în Uniune prin Oceanul Atlantic.

(2)  Importatorul poate beneficia de o reducere forfetară de 24 EUR pe tonă atunci când sunt îndeplinite condițiile stabilite la articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 642/2010.

---

ANEXA II

Elemente pentru calcularea taxelor prevăzute în anexa I

15.5.2012-30.5.2012

| 1. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:










  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Grâu comun (1) | Porumb | Grâu dur, calitate superioară | Grâu dur, calitate medie (2) | Grâu dur, calitate inferioară (3) |
| Bursa | Minnéapolis | Chicago | — | — | — |
| Cotația | 239,77 | 184,86 | — | — | — |
| Prețul FOB USA | — | — | 234,22 | 224,22 | 204,22 |
| Primă pentru Golf | — | 26,24 | — | — | — |
| Primă pentru Marile Lacuri | 47,85 | — | — | — | — |

1.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:

(EUR/t)

Grâu comun (1)

Porumb

Grâu dur, calitate superioară

Grâu dur, calitate medie (2)

Grâu dur, calitate inferioară (3)

Bursa

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

Cotația

239,77

184,86

—

—

—

Prețul FOB USA

—

—

234,22

224,22

204,22

Primă pentru Golf

—

26,24

—

—

—

Primă pentru Marile Lacuri

47,85

—

—

—

—

| 2. | Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:






  Costuri de navlu: Golful Mexic–Rotterdam: | 18,32 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Costuri de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam: | 53,36 EUR/t |

2.

Valori medii pentru perioada de referință menționată la articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010:

Costuri de navlu: Golful Mexic–Rotterdam:

18,32 EUR/t

Costuri de navlu: Marile Lacuri–Rotterdam:

53,36 EUR/t

---

(1)  Primă negativă de 14 EUR/t încorporată [articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010].

(2)  Primă negativă de 10 EUR/t [articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010].

(3)  Primă negativă de 30 EUR/t [articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 642/2010].

---

DECIZII

| 1.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 142/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 142/35

---

DECIZIA ATALANTA/1/2012 A COMITETULUI POLITIC ȘI DE SECURITATE

din 25 mai 2012

privind numirea unui comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (Atalanta)

(2012/284/PESC)

COMITETUL POLITIC ȘI DE SECURITATE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 38,

având în vedere Acțiunea comună 2008/851/PESC a Consiliului din 10 noiembrie 2008 privind operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei (1) (Atalanta), în special articolul 6,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 6 alineatul (1) din Acțiunea comună 2008/851/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte decizii privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 6 alineatul (1) din Acțiunea comună 2008/851/PESC, Consiliul a autorizat Comitetul politic și de securitate (COPS) să adopte decizii privind numirea comandantului forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei.

| (2) | La 2 decembrie 2011, COPS a adoptat Decizia Atalanta/4/2011 (2) numindu-l pe căpitanul Jorge MANSO în calitate de comandant al forței UE. |
| --- | --- |

(2)

La 2 decembrie 2011, COPS a adoptat Decizia Atalanta/4/2011 (2) numindu-l pe căpitanul Jorge MANSO în calitate de comandant al forței UE.

| (3) | Comandantul operației UE a recomandat numirea contraamiralului Jean-Baptiste DUPUIS în calitate de nou comandant al forței UE. |
| --- | --- |

(3)

Comandantul operației UE a recomandat numirea contraamiralului Jean-Baptiste DUPUIS în calitate de nou comandant al forței UE.

| (4) | Comitetul militar al UE sprijină această recomandare. |
| --- | --- |

(4)

Comitetul militar al UE sprijină această recomandare.

| (5) | În conformitate cu articolul 5 din Protocolul (nr. 22) privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii care au implicații în domeniul apărării, |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 5 din Protocolul (nr. 22) privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu participă la elaborarea și la punerea în aplicare a deciziilor și a acțiunilor Uniunii care au implicații în domeniul apărării,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Contraamiralul Jean-Baptiste DUPUIS este numit comandant al forței UE pentru operația militară a Uniunii Europene în vederea unei contribuții la descurajarea, prevenirea și reprimarea actelor de piraterie și de jaf armat din largul coastelor Somaliei.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Acesta se aplică de la 6 aprilie 2012.

Adoptată la Bruxelles, 25 mai 2012.

Pentru Comitetul politic și de securitate

Președintele

O. SKOOG

---

(1)  JO L 301, 12.11.2008, p. 33.

1

(2)  JO L 320, 3.12.2011, p. 32.

2

---

| 1.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 142/36 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 142/36

---

DECIZIA 2012/285/PESC A CONSILIULUI

din 31 mai 2012

privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea în Republica Guineea-Bissau și de abrogare a Deciziei 2012/237/PESC

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 29,

întrucât:

| (1) | La 3 mai 2012, Consiliul a adoptat Decizia 2012/237/PESC privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea în Republica Guineea-Bissau (1). |
| --- | --- |

(1)

La 3 mai 2012, Consiliul a adoptat Decizia 2012/237/PESC privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea în Republica Guineea-Bissau (1).

| (2) | La 18 mai 2012, Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a adoptat Rezoluția 2048 (2012) care a impus o interdicție de călătorie asupra persoanelor care urmăresc să împiedice restaurarea ordinii constituționale sau care acționează în direcția subminării stabilității Republicii Guineea-Bissau, în special asupra celor care au jucat un rol central în lovitura de stat din 12 aprilie 2012 și care urmăresc prin acțiunile lor subminarea statului de drept, limitarea supremației puterii civile și perpetuarea impunității și instabilității în țară. |
| --- | --- |

(2)

La 18 mai 2012, Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite a adoptat Rezoluția 2048 (2012) care a impus o interdicție de călătorie asupra persoanelor care urmăresc să împiedice restaurarea ordinii constituționale sau care acționează în direcția subminării stabilității Republicii Guineea-Bissau, în special asupra celor care au jucat un rol central în lovitura de stat din 12 aprilie 2012 și care urmăresc prin acțiunile lor subminarea statului de drept, limitarea supremației puterii civile și perpetuarea impunității și instabilității în țară.

| (3) | Având în vedere gravitatea situației din Republica Guineea-Bissau, noi persoane ar trebui incluse pe lista persoanelor și a entităților care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2012/237/PESC. |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere gravitatea situației din Republica Guineea-Bissau, noi persoane ar trebui incluse pe lista persoanelor și a entităților care fac obiectul măsurilor restrictive prevăzute în Decizia 2012/237/PESC.

| (4) | Prin urmare, ar trebui ca Decizia 2012/237/PESC să fie abrogată și înlocuită cu prezenta decizie, |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, ar trebui ca Decizia 2012/237/PESC să fie abrogată și înlocuită cu prezenta decizie,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a împiedica intrarea pe teritoriul lor sau tranzitarea acestuia de către:

| (a) | persoanele enumerate în anexa la RCSONU 2048 (2012), precum și persoanele suplimentare desemnate de Consiliul de Securitate sau de către comitetul instituit în temeiul punctului 9 din RCSONU 2048 (2012) (denumit în continuare „comitetul”), în conformitate cu punctul 6 din RCSONU 2048 (2012), astfel cum sunt enumerate în anexa I; |
| --- | --- |

(a)

persoanele enumerate în anexa la RCSONU 2048 (2012), precum și persoanele suplimentare desemnate de Consiliul de Securitate sau de către comitetul instituit în temeiul punctului 9 din RCSONU 2048 (2012) (denumit în continuare „comitetul”), în conformitate cu punctul 6 din RCSONU 2048 (2012), astfel cum sunt enumerate în anexa I;

| (b) | persoanele care nu intră sub incidența anexei I care sunt implicate în sau care sprijină acțiunile care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea în Republica Guineea-Bissau și persoanele asociate cu acestea, astfel cum sunt enumerate în anexa II. |
| --- | --- |

(b)

persoanele care nu intră sub incidența anexei I care sunt implicate în sau care sprijină acțiunile care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea în Republica Guineea-Bissau și persoanele asociate cu acestea, astfel cum sunt enumerate în anexa II.

(2)   Alineatul (1) nu obligă un stat membru să refuze intrarea pe teritoriul său a propriilor resortisanți.

(3)   Alineatul (1) litera (a) nu se aplică în cazul în care comitetul stabilește că:

| (a) | o călătorie este justificată din considerente umanitare, inclusiv obligații religioase; sau |
| --- | --- |

(a)

o călătorie este justificată din considerente umanitare, inclusiv obligații religioase; sau

| (b) | o derogare ar favoriza realizarea obiectivelor în privința păcii și reconcilierii naționale în Republica Guineea-Bissau și a stabilității în regiune. |
| --- | --- |

(b)

o derogare ar favoriza realizarea obiectivelor în privința păcii și reconcilierii naționale în Republica Guineea-Bissau și a stabilității în regiune.

(4)   Alineatul 1 litera (a) nu se aplică în cazul în care intrarea sau tranzitul sunt necesare pentru îndeplinirea unor proceduri judiciare.

(5)   Alineatul (1) litera (b) nu aduce atingere cazurilor în care unui stat membru îi revine o obligație de drept internațional, și anume:

| (a) | în calitate de țară-gazdă a unei organizații internaționale interguvernamentale; |
| --- | --- |

(a)

în calitate de țară-gazdă a unei organizații internaționale interguvernamentale;

| (b) | în calitate de țară-gazdă a unei conferințe internaționale organizate de Organizația Națiunilor Unite sau sub auspiciile acesteia; |
| --- | --- |

(b)

în calitate de țară-gazdă a unei conferințe internaționale organizate de Organizația Națiunilor Unite sau sub auspiciile acesteia;

| (c) | în temeiul unui acord multilateral care conferă privilegii și imunități; sau |
| --- | --- |

(c)

în temeiul unui acord multilateral care conferă privilegii și imunități; sau

| (d) | în temeiul Tratatului de Conciliere din 1929 (Tratatul de la Lateran) încheiat de Sfântul Scaun (Statul Vatican) și Italia. |
| --- | --- |

(d)

în temeiul Tratatului de Conciliere din 1929 (Tratatul de la Lateran) încheiat de Sfântul Scaun (Statul Vatican) și Italia.

(6)   Alineatul (5) este considerat ca fiind aplicabil, de asemenea, cazurilor în care un stat membru este țară-gazdă a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE).

(7)   Consiliul este informat în mod corespunzător în toate cazurile în care un stat membru acordă o derogare în temeiul alineatului (5) sau (6).

(8)   Statele membre pot acorda derogări de la măsurile impuse în temeiul alineatului (1) litera (b) în cazul în care călătoria este justificată de necesități umanitare urgente sau de participarea la reuniuni interguvernamentale, inclusiv la cele promovate de Uniune sau găzduite de un stat membru care asigură președinția în exercițiu a OSCE, în cadrul cărora se poartă un dialog politic vizând în mod direct promovarea democrației, a drepturilor omului și a statului de drept în Republica Guineea-Bissau.

(9)   Un stat membru care dorește să acorde derogările menționate la alineatul (8) informează Consiliul în scris în acest sens. Derogarea se consideră ca fiind acordată, cu excepția cazului în care unul sau mai mulți membri ai Consiliului se opun în scris în termen de două zile lucrătoare de la data primirii notificării în cauză. În cazul opoziției unuia sau a mai multor membri ai Consiliului, acesta, hotărând cu majoritate calificată, poate totuși decide acordarea derogării propuse.

(10)   În cazurile în care, în temeiul alineatelor (5), (6), (8) și (9), un stat membru autorizează intrarea pe teritoriul său sau tranzitul persoanelor înscrise pe lista din anexa II, autorizația se limitează la obiectivul pentru care se acordă și la persoanele vizate.

Articolul 2

(1)   Se îngheață toate fondurile și resursele economice care aparțin, sunt deținute, păstrate sau controlate de către persoane fizice sau juridice, entități sau organisme care sunt implicate în sau care sprijină acțiunile care amenință pacea, securitatea sau stabilitatea în Republica Guineea-Bissau, precum și de către persoane fizice sau juridice, entități sau organisme asociate acestora, astfel cum figurează în anexa III.

(2)   Se interzice punerea la dispoziția persoanelor fizice sau juridice, a entităților sau a organismelor incluse pe lista din anexa III, direct sau indirect, precum și utilizarea în beneficiul acestora, a oricăror fonduri sau resurse economice.

(3)   Autoritatea competentă a unui stat membru poate autoriza deblocarea anumitor fonduri sau resurse economice înghețate sau punerea la dispoziție a anumitor fonduri sau resurse economice, în condițiile pe care le consideră corespunzătoare, după ce a hotărât că fondurile sau resursele economice respective sunt:

| (a) | necesare pentru a acoperi nevoile de bază ale persoanelor enumerate în anexa III și ale membrilor familiei aflați în întreținerea acestora, inclusiv cheltuielile pentru alimente, chirie sau ipoteci, pentru medicamente sau cheltuieli medicale, impozite, prime de asigurare și cheltuieli cu serviciile de utilități publice; |
| --- | --- |

(a)

necesare pentru a acoperi nevoile de bază ale persoanelor enumerate în anexa III și ale membrilor familiei aflați în întreținerea acestora, inclusiv cheltuielile pentru alimente, chirie sau ipoteci, pentru medicamente sau cheltuieli medicale, impozite, prime de asigurare și cheltuieli cu serviciile de utilități publice;

| (b) | destinate exclusiv plății de onorarii profesionale rezonabile și rambursării de cheltuieli legate de furnizarea unor servicii juridice; |
| --- | --- |

(b)

destinate exclusiv plății de onorarii profesionale rezonabile și rambursării de cheltuieli legate de furnizarea unor servicii juridice;

| (c) | destinate exclusiv plății unor taxe ori comisioane aferente serviciilor de păstrare sau gestionare curentă a fondurilor și a resurselor economice înghețate; |
| --- | --- |

(c)

destinate exclusiv plății unor taxe ori comisioane aferente serviciilor de păstrare sau gestionare curentă a fondurilor și a resurselor economice înghețate;

| (d) | necesare pentru cheltuieli extraordinare, cu condiția ca autoritatea competentă să fi notificat celorlalte autorități competente și Comisiei motivele pe baza cărora consideră că ar trebui acordată o autorizație specifică, cu cel puțin două săptămâni înainte de acordarea acesteia. |
| --- | --- |

(d)

necesare pentru cheltuieli extraordinare, cu condiția ca autoritatea competentă să fi notificat celorlalte autorități competente și Comisiei motivele pe baza cărora consideră că ar trebui acordată o autorizație specifică, cu cel puțin două săptămâni înainte de acordarea acesteia.

Statele membre informează celelalte state membre și Comisia cu privire la orice autorizație acordată în temeiul prezentului alineat.

(4)   Prin derogare de la alineatul (1), autoritatea competentă a unui stat membru poate autoriza folosirea anumitor fonduri sau resurse economice înghețate, în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | fondurile sau resursele economice în cauză să facă obiectul unui privilegiu judiciar, administrativ sau arbitral instituit înaintea datei la care persoana fizică sau juridică, entitatea sau organismul menționat la alineatul (1) a fost inclus în anexa III sau al unei hotărâri judecătorești, administrative sau arbitrale pronunțate înaintea datei respective; |
| --- | --- |

(a)

fondurile sau resursele economice în cauză să facă obiectul unui privilegiu judiciar, administrativ sau arbitral instituit înaintea datei la care persoana fizică sau juridică, entitatea sau organismul menționat la alineatul (1) a fost inclus în anexa III sau al unei hotărâri judecătorești, administrative sau arbitrale pronunțate înaintea datei respective;

| (b) | fondurile și resursele economice să fie utilizate exclusiv pentru a satisface pretențiile garantate printr-un astfel de privilegiu sau a căror valabilitate este recunoscută printr-o astfel de hotărâre, în limitele stabilite de actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile care reglementează drepturile persoanelor care formulează astfel de pretenții; |
| --- | --- |

(b)

fondurile și resursele economice să fie utilizate exclusiv pentru a satisface pretențiile garantate printr-un astfel de privilegiu sau a căror valabilitate este recunoscută printr-o astfel de hotărâre, în limitele stabilite de actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile care reglementează drepturile persoanelor care formulează astfel de pretenții;

| (c) | privilegiul sau hotărârea să nu fie în beneficiul unei persoane fizice sau juridice, al unei entități sau al unui organism care figurează în anexa III; |
| --- | --- |

(c)

privilegiul sau hotărârea să nu fie în beneficiul unei persoane fizice sau juridice, al unei entități sau al unui organism care figurează în anexa III;

| (d) | recunoașterea privilegiului sau a hotărârii nu contravine ordinii publice din statul membru în cauză. |
| --- | --- |

(d)

recunoașterea privilegiului sau a hotărârii nu contravine ordinii publice din statul membru în cauză.

Statele membre informează celelalte state membre și Comisia cu privire la orice autorizație acordată în temeiul prezentului alineat.

(5)   Alineatul (2) nu se aplică sumelor vărsate în conturile înghețate reprezentând:

| (a) | dobânzi sau alte câștiguri generate de aceste conturi; sau |
| --- | --- |

(a)

dobânzi sau alte câștiguri generate de aceste conturi; sau

| (b) | plăți datorate în temeiul unor contracte, acorduri sau obligații care au fost încheiate sau au survenit înainte de data la care aceste conturi au intrat sub incidența dispozițiilor prezentei decizii, |
| --- | --- |

(b)

plăți datorate în temeiul unor contracte, acorduri sau obligații care au fost încheiate sau au survenit înainte de data la care aceste conturi au intrat sub incidența dispozițiilor prezentei decizii,

cu condiția ca astfel de dobânzi, venituri de altă natură și plăți să intre în continuare sub incidența alineatului (1).

Articolul 3

(1)   Consiliul aplică modificările aduse anexei I pe baza hotărârilor luate de către Consiliul de Securitate sau de către comitet.

(2)   Consiliul, hotărând la propunerea unui stat membru sau a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, adoptă modificările aduse listelor prevăzute în anexele II și III, conform cerințelor.

(3)   Consiliul comunică decizia sa, inclusiv justificarea includerii pe listă, persoanei fizice sau juridice, entității sau organismului respectiv inclus în anexa III, fie direct, dacă dispune de adresa acesteia/acestuia, fie prin publicarea unui anunț, oferind persoanei fizice sau juridice, entității sau organismului în cauză posibilitatea de a formula observații.

(4)   În cazul în care se transmit observații sau se prezintă dovezi substanțiale noi, Consiliul își reexaminează decizia și informează în consecință persoana fizică sau juridică, entitatea sau organismul în cauză inclus(ă) în anexa III.

Articolul 4

Pentru ca măsurile prevăzute prin prezenta decizie să aibă un impact cât mai mare, Uniunea încurajează statele terțe să adopte măsuri restrictive similare celor conținute în prezenta decizie.

Articolul 5

(1)   Prezenta decizie se revizuiește, modifică sau abrogă, după caz, în special în acord cu deciziile relevante ale Consiliului de Securitate.

(2)   Măsurile menționate la articolul 1 alineatul (1) litera (b) și la articolul 2 se revizuiesc la intervale periodice și cel puțin o dată la 12 luni. Acestea încetează să se aplice în privința persoanelor și entităților respective în cazul în care Consiliul stabilește, în conformitate cu procedura menționată la articolul 3 alineatul (2), că nu mai sunt îndeplinite condițiile de aplicare a acestora.

Articolul 6

Decizia 2012/237/PESC se abrogă.

Articolul 7

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 31 mai 2012.

Pentru Consiliu

Președintele

N. WAMMEN

---

(1)  JO L 119, 4.5.2012, p. 43.

1

---

ANEXA I

Lista persoanelor menționate la articolul 1 alineatul (1) litera (a)

| | Nume | Informații de identificare
  [data și locul nașterii (d.n. și l.n.), număr pașaport/carte de identitate etc.] | Motivele includerii pe listă |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | General António INJAI
  (alias António INDJAI) | Cetățenie: Guineea-Bissau
  d.n.: 20.1.1955
  l.n.: Encheia, Sector de Bissorá, Região de Oio, Guineea-Bissau
  Înrudit cu: Wasna Injai și Quiritche Cofte
  Funcție oficială: General-locotenent – șef al Statului Major al Forțelor Armate
  Pașaport diplomatic nr. AAID00435
  Data eliberării: 18.2.2010
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 18.2.2013 | António Injai s-a implicat personal în planificarea și conducerea revoltei din 1 aprilie 2010, care a culminat cu reținerea ilegală a prim-ministrului Carlo Gomes Junior și a șefului de atunci al Statului Major al Forțelor Armate, José Zamora Induta; pe parcursul perioadei electorale din 2012, în calitatea sa de șef al Statului Major al Forțelor Armate, Injai a făcut declarații în care a amenințat să răstoarne autoritățile alese și să pună capăt procesului electoral; Antonio Injai a fost implicat în planificarea operațională a loviturii de stat din 12 aprilie 2012. În urma loviturii de stat, un prim comunicat al „conducerii militare” a fost emis de Statul Major al Forțelor Armate, condus de generalul Injai. |
| 2. | General-maior Mamadu TURE (N'KRUMAH) | Cetățenie: Guineea-Bissau
  d.n.: 26.4.1947
  Funcție oficială: Adjunct al șefului Statului Major al Forțelor Armate
  Pașaport diplomatic nr. DA0002186
  Data eliberării: 30.3.2007
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 26.8.2013 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. |
| 3. | General Estêvão NA MENA | d.n.: 7.3.1956
  Funcție oficială: Inspector General al Forțelor Armate | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. |
| 4. | General de brigadă Ibraima CAMARÁ
  (alias „Papa Camará”) | Cetățenie: Guineea-Bissau
  d.n.: 11.5.1964
  Înrudit cu: Suareba Camará și Sale Queita
  Funcție oficială: Șeful Statului Major al Forțelor Aeriene
  Pașaport diplomatic nr. AAID00437
  Data eliberării: 18.2.2010
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 18.2.2013 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. |
| 5. | Locotenent-colonel Daba NA WALNA
  (alias Daba Na Walna) | Cetățenie: Guineea-Bissau
  d.n.: 6.6.1966
  Înrudit cu: Samba Naualna și In-Uasne Nanfafe
  Funcție oficială: purtător de cuvânt al „conducerii militare”
  Pașaport nr. SA 0000417
  Data eliberării: 29.10.2003
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 10.3.2013 | Purtător de cuvânt al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. |

Nume

Informații de identificare

[data și locul nașterii (d.n. și l.n.), număr pașaport/carte de identitate etc.]

Motivele includerii pe listă

1.

General António INJAI

(alias António INDJAI)

Cetățenie: Guineea-Bissau

d.n.: 20.1.1955

l.n.: Encheia, Sector de Bissorá, Região de Oio, Guineea-Bissau

Înrudit cu: Wasna Injai și Quiritche Cofte

Funcție oficială: General-locotenent – șef al Statului Major al Forțelor Armate

Pașaport diplomatic nr. AAID00435

Data eliberării: 18.2.2010

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 18.2.2013

António Injai s-a implicat personal în planificarea și conducerea revoltei din 1 aprilie 2010, care a culminat cu reținerea ilegală a prim-ministrului Carlo Gomes Junior și a șefului de atunci al Statului Major al Forțelor Armate, José Zamora Induta; pe parcursul perioadei electorale din 2012, în calitatea sa de șef al Statului Major al Forțelor Armate, Injai a făcut declarații în care a amenințat să răstoarne autoritățile alese și să pună capăt procesului electoral; Antonio Injai a fost implicat în planificarea operațională a loviturii de stat din 12 aprilie 2012. În urma loviturii de stat, un prim comunicat al „conducerii militare” a fost emis de Statul Major al Forțelor Armate, condus de generalul Injai.

2.

General-maior Mamadu TURE (N'KRUMAH)

Cetățenie: Guineea-Bissau

d.n.: 26.4.1947

Funcție oficială: Adjunct al șefului Statului Major al Forțelor Armate

Pașaport diplomatic nr. DA0002186

Data eliberării: 30.3.2007

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 26.8.2013

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

3.

General Estêvão NA MENA

d.n.: 7.3.1956

Funcție oficială: Inspector General al Forțelor Armate

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

4.

General de brigadă Ibraima CAMARÁ

(alias „Papa Camará”)

Cetățenie: Guineea-Bissau

d.n.: 11.5.1964

Înrudit cu: Suareba Camará și Sale Queita

Funcție oficială: Șeful Statului Major al Forțelor Aeriene

Pașaport diplomatic nr. AAID00437

Data eliberării: 18.2.2010

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 18.2.2013

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

5.

Locotenent-colonel Daba NA WALNA

(alias Daba Na Walna)

Cetățenie: Guineea-Bissau

d.n.: 6.6.1966

Înrudit cu: Samba Naualna și In-Uasne Nanfafe

Funcție oficială: purtător de cuvânt al „conducerii militare”

Pașaport nr. SA 0000417

Data eliberării: 29.10.2003

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 10.3.2013

Purtător de cuvânt al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

---

ANEXA II

Lista persoanelor menționate la articolul 1 alineatul (1) litera (b)

| | Numele | Informații de identificare
  [data și locul nașterii (d.n. și l.n.), număr pașaport/carte de identitate etc.] | Motivele includerii pe listă | Data desemnării |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | General Augusto MÁRIO CÓ | Funcție oficială: șeful Statului-Major al forțelor armate | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 2. | General Saya Braia Na NHAPKA | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Funcție oficială: șef al Gărzii prezidențiale | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 3. | Colonel Tomás DJASSI | Cetățenie: Guineea-Bissau
  D.n.: 18 septembrie 1968
  Funcție oficială: comandantul Gărzii naționale
  Pașaport: AAIS00820
  Data eliberării: 24.11.2010
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 27.4.2012 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Consilier apropiat al șefului Statului-Major al forțelor armate, António Injai. | 1.6.2012 |
| 4. | Colonel Cranha DANFÁ | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Funcție oficială: șeful operațiilor în cadrul Statului-Major al forțelor armate | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Consilier apropiat al șefului Statului-Major al forțelor armate, António Injai. | 1.6.2012 |
| 5. | Colonel Celestino de CARVALHO | Cetățenie: Guineea-Bissau
  D.n.: 14.6.1955
  Părinți: Domingos de Carvalho și Josefa Cabral
  Funcție oficială: președintele Institutului Național al Apărării
  Pașaport: pașaport diplomatic DA0002166
  Data eliberării: 19.2.2007
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 15.4.2013 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Fost șef de Stat-Major al forțelor aeriene. Prezența sa în cadrul delegației care s-a întâlnit cu CEDEAO la 26 aprilie confirmă participarea sa în cadrul „conducerii militare”. | 1.6.2012 |
| 6. | Căpitan (forțe navale) Sanhá CLUSSÉ | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Data nașterii: 28 septembrie 1965
  Părinți: Clusse Mutcha și Dalu Imbungue
  Funcție oficială: șeful ad-interim al Statului-Major al forțelor navale.
  Pașaport: SA 0000515
  Data eliberării: 8.12.2003
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 29.8.2013 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Prezența sa în cadrul delegației care s-a întâlnit cu CEDEAO la 26 aprilie confirmă participarea sa în cadrul „conducerii militare”. | 1.6.2012 |
| 7. | Locotenent-colonel Júlio NHATE | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Anul nașterii: 1972
  Funcție oficială: comandantul regimentului de parașutiști | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Locotenent-colonelul Júlio Nhate a condus operațiunea militară de sprijinire a loviturii de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 8. | Locotenent-colonel Tchipa NA BIDON | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Data nașterii: 28 mai 1954
  Părinți: „Nabidom”
  Funcție oficială: șeful Serviciului Militar de Informații
  Pașaport: pașaport diplomatic DA0001564
  Data eliberării: 30.11.2005
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 15.5.2011 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 9. | Locotenent-colonel Tcham NA MAN (alias Namam) | Cetățenie: Guineea-Bissau
  D.n.: 27 februarie 1953
  Părinți: Biute Naman și Ndjade Na Noa
  Funcție oficială: șeful Spitalului Militar al forțelor armate
  Pașaport: SA0002264
  Data eliberării: 24.7.2006
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 23.7.2009 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Locotenent-colonelul Tcham Na Man este, de asemenea, membru al Înaltului comandament militar. | 1.6.2012 |
| 10. | Maior Samuel FERNANDES | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Data nașterii: 22 ianuarie 1965
  Părinți: José Fernandes și Segunda Iamite
  Funcție oficială: asistentul șefului operațiilor în cadrul Gărzii naționale
  Pașaport: AAIS00048
  Data eliberării: 24.3.2009
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 24.3.2012 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 11. | Maior Idrissa DJALÓ | Cetățenie: Guineea-Bissau
  D.n.: 6 ianuarie 1962
  Funcție oficială: consilier pe probleme cu protocolul al șefului Statului-Major al forțelor armate | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. S-a numărat printre primii ofițeri care și-au asumat public apartenența la „conducerea militară”, semnând unul dintre primele comunicate ale acesteia (nr. 5 din 13 aprilie). Maiorul Djaló are funcții, de asemenea, în cadrul serviciului militar de informații. | 1.6.2012 |
| 12. | Comandant (forțe navale) Bion NA TCHONGO (alias Nan Tchongo | Cetățenie: Guineea-Bissau
  D.n.: 8 aprilie 1961
  Părinți: Cunha Nan Tchongo și Bucha Natcham
  Funcție oficială: șef al Serviciului de informații al forțelor navale
  Pașaport: pașaport diplomatic DA0001565
  Data eliberării: 1.12.2005
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 30.11.2008 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 13. | Comandant (forțe navale) Agostinho Sousa CORDEIRO | Cetățenie: Guineea-Bissau
  D.n.: 28 mai 1962
  Părinți: Luis Agostinho Cordeiro și Domingas Soares
  Funcție oficială: șef al Departamentului de Logistică din cadrul Statului-Major General al forțelor armate
  Pașaport: SA0000883
  Data eliberării: 14.4.2004
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 15.4.2013 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 14. | Căpitan Paulo SUNSAI | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Funcție oficială: asistentul comandantului militar al Regiunii de Nord | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 15. | Locotenent Lassana CAMARÁ | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Funcție oficială: șef al serviciilor financiare al forțelor armate | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Se face responsabil de deturnarea de fonduri publice aparținând Administrației vamale, Direcției Generale Transporturi și Direcției Generale Frontiere și Migrație. Aceste fonduri finanțează „conducerea militară”. | 1.6.2012 |
| 16. | Locotenent Julio NA MAN | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Funcție oficială: asistent personal al șefului Statului-Major al forțelor armate. | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Lt Na Man a participat la conducerea operațională a loviturii de stat din 12 aprilie, primind ordine de la António Injai. De asemenea, Na Man a participat, în numele „conducerii militare”, la reuniunile cu partidele politice. | 1.6.2012 |

Numele

Informații de identificare

[data și locul nașterii (d.n. și l.n.), număr pașaport/carte de identitate etc.]

Motivele includerii pe listă

Data desemnării

1.

General Augusto MÁRIO CÓ

Funcție oficială: șeful Statului-Major al forțelor armate

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

2.

General Saya Braia Na NHAPKA

Cetățenie: Guineea-Bissau

Funcție oficială: șef al Gărzii prezidențiale

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

3.

Colonel Tomás DJASSI

Cetățenie: Guineea-Bissau

D.n.: 18 septembrie 1968

Funcție oficială: comandantul Gărzii naționale

Pașaport: AAIS00820

Data eliberării: 24.11.2010

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 27.4.2012

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Consilier apropiat al șefului Statului-Major al forțelor armate, António Injai.

1.6.2012

4.

Colonel Cranha DANFÁ

Cetățenie: Guineea-Bissau

Funcție oficială: șeful operațiilor în cadrul Statului-Major al forțelor armate

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Consilier apropiat al șefului Statului-Major al forțelor armate, António Injai.

1.6.2012

5.

Colonel Celestino de CARVALHO

Cetățenie: Guineea-Bissau

D.n.: 14.6.1955

Părinți: Domingos de Carvalho și Josefa Cabral

Funcție oficială: președintele Institutului Național al Apărării

Pașaport: pașaport diplomatic DA0002166

Data eliberării: 19.2.2007

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 15.4.2013

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Fost șef de Stat-Major al forțelor aeriene. Prezența sa în cadrul delegației care s-a întâlnit cu CEDEAO la 26 aprilie confirmă participarea sa în cadrul „conducerii militare”.

1.6.2012

6.

Căpitan (forțe navale) Sanhá CLUSSÉ

Cetățenie: Guineea-Bissau

Data nașterii: 28 septembrie 1965

Părinți: Clusse Mutcha și Dalu Imbungue

Funcție oficială: șeful ad-interim al Statului-Major al forțelor navale.

Pașaport: SA 0000515

Data eliberării: 8.12.2003

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 29.8.2013

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Prezența sa în cadrul delegației care s-a întâlnit cu CEDEAO la 26 aprilie confirmă participarea sa în cadrul „conducerii militare”.

1.6.2012

7.

Locotenent-colonel Júlio NHATE

Cetățenie: Guineea-Bissau

Anul nașterii: 1972

Funcție oficială: comandantul regimentului de parașutiști

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Locotenent-colonelul Júlio Nhate a condus operațiunea militară de sprijinire a loviturii de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

8.

Locotenent-colonel Tchipa NA BIDON

Cetățenie: Guineea-Bissau

Data nașterii: 28 mai 1954

Părinți: „Nabidom”

Funcție oficială: șeful Serviciului Militar de Informații

Pașaport: pașaport diplomatic DA0001564

Data eliberării: 30.11.2005

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 15.5.2011

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

9.

Locotenent-colonel Tcham NA MAN (alias Namam)

Cetățenie: Guineea-Bissau

D.n.: 27 februarie 1953

Părinți: Biute Naman și Ndjade Na Noa

Funcție oficială: șeful Spitalului Militar al forțelor armate

Pașaport: SA0002264

Data eliberării: 24.7.2006

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 23.7.2009

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Locotenent-colonelul Tcham Na Man este, de asemenea, membru al Înaltului comandament militar.

1.6.2012

10.

Maior Samuel FERNANDES

Cetățenie: Guineea-Bissau

Data nașterii: 22 ianuarie 1965

Părinți: José Fernandes și Segunda Iamite

Funcție oficială: asistentul șefului operațiilor în cadrul Gărzii naționale

Pașaport: AAIS00048

Data eliberării: 24.3.2009

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 24.3.2012

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

11.

Maior Idrissa DJALÓ

Cetățenie: Guineea-Bissau

D.n.: 6 ianuarie 1962

Funcție oficială: consilier pe probleme cu protocolul al șefului Statului-Major al forțelor armate

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. S-a numărat printre primii ofițeri care și-au asumat public apartenența la „conducerea militară”, semnând unul dintre primele comunicate ale acesteia (nr. 5 din 13 aprilie). Maiorul Djaló are funcții, de asemenea, în cadrul serviciului militar de informații.

1.6.2012

12.

Comandant (forțe navale) Bion NA TCHONGO (alias Nan Tchongo

Cetățenie: Guineea-Bissau

D.n.: 8 aprilie 1961

Părinți: Cunha Nan Tchongo și Bucha Natcham

Funcție oficială: șef al Serviciului de informații al forțelor navale

Pașaport: pașaport diplomatic DA0001565

Data eliberării: 1.12.2005

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 30.11.2008

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

13.

Comandant (forțe navale) Agostinho Sousa CORDEIRO

Cetățenie: Guineea-Bissau

D.n.: 28 mai 1962

Părinți: Luis Agostinho Cordeiro și Domingas Soares

Funcție oficială: șef al Departamentului de Logistică din cadrul Statului-Major General al forțelor armate

Pașaport: SA0000883

Data eliberării: 14.4.2004

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 15.4.2013

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

14.

Căpitan Paulo SUNSAI

Cetățenie: Guineea-Bissau

Funcție oficială: asistentul comandantului militar al Regiunii de Nord

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

15.

Locotenent Lassana CAMARÁ

Cetățenie: Guineea-Bissau

Funcție oficială: șef al serviciilor financiare al forțelor armate

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Se face responsabil de deturnarea de fonduri publice aparținând Administrației vamale, Direcției Generale Transporturi și Direcției Generale Frontiere și Migrație. Aceste fonduri finanțează „conducerea militară”.

1.6.2012

16.

Locotenent Julio NA MAN

Cetățenie: Guineea-Bissau

Funcție oficială: asistent personal al șefului Statului-Major al forțelor armate.

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Lt Na Man a participat la conducerea operațională a loviturii de stat din 12 aprilie, primind ordine de la António Injai. De asemenea, Na Man a participat, în numele „conducerii militare”, la reuniunile cu partidele politice.

1.6.2012

---

ANEXA III

Lista persoanelor, entităților sau organismelor menționate la articolul 2

| | Numele | Informații de identificare [data și locul nașterii (d.n. și l.n.), număr pașaport/carte de identitate etc.] | Motivele includerii pe listă | Data desemnării |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | General António INJAI (alias António INDJAI) | Cetățenie: Guineea-Bissau
  d.n.: 20 ianuarie 1955
  l.n.: Encheia, Sector de Bissorá, Região de Oio, Guineea-Bissau
  Părinți: Wasna Injai și Quiritche Cofte
  Funcție oficială: General-locotenent, șeful Statului-Major al forțelor armate
  Pașaport: pașaport diplomatic AAID00435
  Data eliberării: 18.2.2010
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 18.2.2013 | António Injai s-a implicat personal în planificarea și conducerea revoltei din 1 aprilie 2010, care a culminat cu arestarea ilegală a prim-ministrului, Carlo Gomes Junior, și a șefului Statului-Major al forțelor armate de atunci, José Zamora Induta; în timpul perioadei electorale din 2012, în calitatea sa de șef al Statului-Major al forțelor armate, Injai a făcut declarații prin care amenința că va răsturna autoritățile alese și că va pune capăt procesului electoral; António Injai a participat planificarea operațională a loviturii de stat din 12 aprilie 2012.
  În perioada următoare loviturii de stat, primul comunicat al „conducerii militare” a fost emis de Statul-Major General al forțelor militare condus de generalul Injai. | 3.5.2012 |
| 2. | General-maior Mamadu TURE (N'KRUMAH) | Cetățenie – Guineea-Bissau
  d.n. 26 aprilie 1947
  Funcție oficială: adjunctul șefului Statului-Major al forțelor armate
  Pașaport diplomatic nr. DA0002186
  Data eliberării: 30.3.2007
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 26.8.2013 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 3.5.2012 |
| 3. | General Estêvão NA MENA | d.n. 7 martie 1956
  Funcție oficială: inspector-general al forțelor armate | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 3.5.2012 |
| 4. | General de brigadă Ibraima CAMARA (alias „Papa Camara”) | Cetățenie – Guineea-Bissau
  d.n. 11 mai 1964
  Părinți: Suareba Camara și Sale Queita
  Funcție oficială: șeful Statului-Major al forțelor aeriene
  Pașaport diplomatic nr. AAID00437
  Data eliberării:18.2.2010
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 18.2.2013 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 3.5.2012 |
| 5. | Locotenent-colonel Daba NA WALNA (alias „Daba Na Walna”) | Cetățenie – Guineea-Bissau
  d.n. 6 iunie 1966
  Părinți: Samba Naualna și In-Uasne Nanfafe
  Funcție oficială: purtător de cuvânt al „conducerii militare”
  Pașaport nr. SA 0000417
  Data eliberării: 29.10.2003
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 10.3.2013 | Purtător de cuvânt al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 3.5.2012 |
| 6. | General Augusto MÁRIO CÓ | Funcție oficială: șeful Statului-Major al armatei | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 3.5.2012 |
| 7. | General Saya Braia Na NHAPKA | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Funcție oficială: șeful Gărzii prezidențiale | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 8. | Colonel Tomás DJASSI | Cetățenie: Guineea-Bissau
  D.n.: 18 septembrie 1968
  Funcție oficială: Comandantul Gărzii naționale
  Pașaport: AAIS00820
  Data eliberării: 24.11.2010
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 27.4.2012 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Consilier apropiat al Șefului Statului-Major al forțelor armate, António Injai. | 1.6.2012 |
| 9. | Colonel Cranha DANFÁ | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Funcție oficială: șeful operațiilor în cadrul Statului-Major al forțelor armate | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Consilier apropiat al Șefului Statului-Major al forțelor armate, António Injai. | 1.6.2012 |
| 10. | Colonel Celestino de CARVALHO | Cetățenie: Guineea-Bissau
  d.n.: 14 iunie 1955
  Părinți: Domingos de Carvalho și Josefa Cabral
  Funcție oficială: președintele Institutului Național al Apărării
  Pașaport: pașaport diplomatic nr. DA0002166
  Data eliberării: 19.2.2007
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 15.4.2013 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Fost șef al Statului-Major al forțelor aeriene. Prezența sa în cadrul delegației care s-a întâlnit cu CEDEAO la 26 aprilie confirmă participarea sa în cadrul „conducerii militare”. | 1.6.2012 |
| 11. | Căpitan (forțe navale) Sanhá CLUSSÉ | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Data nașterii: 28 septembrie 1965
  Părinți: Clusse Mutcha și Dalu Imbungue
  Funcție oficială: Șeful în exercițiu al Statului-Major al Forțelor Navale
  Pașaport: SA 0000515
  Data eliberării: 8.12.2003
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 29.8.2013 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Prezența sa în cadrul delegației care s-a întâlnit cu CEDEAO la 26 aprilie confirmă participarea sa în cadrul „conducerii militare”. | 1.6.2012 |
| 12. | Locotenent-colonel Júlio NHATE | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Anul nașterii: 1972
  Funcție oficială: Comandantul regimentului de parașutiști | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Locotenent-colonelul Júlio Nhate a condus operațiunea militară în sprijinul loviturii de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 13. | Locotenent-colonel Tchipa NA BIDON | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Data nașterii: 28 mai 1954
  Părinți: „Nabidom”
  Funcție oficială: șeful Serviciului Militar de Informații
  Pașaport: pașaport diplomatic nr. DA0001564
  Data eliberării: 30.11.2005
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 15.5.2011 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 14. | Locotenent-colonel Tcham NA MAN (alias Namam) | Cetățenie: Guineea-Bissau
  D.n.: 27 februarie 1953
  Părinți: Biute Naman și Ndjade Na Noa
  Funcție oficială: șeful Spitalului Militar al forțelor armate
  Pașaport: SA0002264
  Data eliberării: 24.7.2006
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 23.7.2009 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Locotenent-colonelul Tcham Na Man face, de asemenea, parte din Înaltul comandament militar. | 1.6.2012 |
| 15. | Maior Samuel FERNANDES | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Data nașterii: 22 ianuarie 1965
  Părinți: José Fernandes și Segunda Iamite
  Funcție oficială: asistentul șefului operațiunilor Gărzii Naționale
  Pașaport: AAIS00048
  Data eliberării: 24.3.2009
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 24.3.2012 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 16. | Maior Idrissa DJALÓ | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Data nașterii: 6 ianuarie 1962
  Funcție oficială: consilier pe probleme de protocol pe lângă șeful Statului-Major al forțelor armate | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. A fost unul dintre primii ofițeri care și-au asumat public legătura cu „conducerea militară” prin semnarea unuia dintre primele comunicate ale acesteia (nr. 5 din 13 aprilie). Maiorul Djaló activează, de asemenea, în cadrul serviciului militar de informații. | 1.6.2012 |
| 17. | Comandant (forțe navale) Bion NA TCHONGO (alias Nan Tchongo) | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Data nașterii: 8 aprilie 1961
  Părinți: Cunha Nan Tchongo și Bucha Natcham
  Funcție oficială: șeful Serviciului de Informații al forțelor navale
  Pașaport: pașaport diplomatic nr. DA0001565
  Data eliberării: 1.12.2005
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 30.11.2008 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 18. | Comandant (forțe navale) Agostinho Sousa CORDEIRO | Cetățenie: Guineea-Bissau
  D.n.: 28 mai 1962
  Părinți: Luis Agostinho Cordeiro și Domingas Soares
  Funcție oficială: șeful Departamentului de Logistică al Statului-Major General al forțelor armate
  Pașaport: SA0000883
  Data eliberării: 14.4.2004
  Locul eliberării: Guineea-Bissau
  Data expirării: 15.4.2013 | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 19. | Căpitan Paulo SUNSAI | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Funcție oficială: asistent al comandantului militar al Regiunii de Nord | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. | 1.6.2012 |
| 20. | Locotenent Lassana CAMARÁ | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Funcție oficială: șef al serviciilor financiare ale forțelor armate | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Responsabil de deturnarea fondurilor publice ale Administrației Vamale, ale Direcției Generale Transporturi și ale Direcției Generale Frontiere și Migrație. Aceste fonduri sunt utilizate la finanțarea „conducerii militare”. | 1.6.2012 |
| 21. | Locotenent Julio NA MAN | Cetățenie: Guineea-Bissau
  Funcție oficială: asistent personal al șefului Statului-Major al forțelor armate | Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Locotenentul Na Man a participat în mod activ la conducerea operațională a loviturii de stat din 12 aprilie, la ordinele lui António Injai. De asemenea, acesta a luat parte, în numele „conducerii militare”, la reuniunile cu partidele politice. | 1.6.2012 |

Numele

Informații de identificare [data și locul nașterii (d.n. și l.n.), număr pașaport/carte de identitate etc.]

Motivele includerii pe listă

Data desemnării

1.

General António INJAI (alias António INDJAI)

Cetățenie: Guineea-Bissau

d.n.: 20 ianuarie 1955

l.n.: Encheia, Sector de Bissorá, Região de Oio, Guineea-Bissau

Părinți: Wasna Injai și Quiritche Cofte

Funcție oficială: General-locotenent, șeful Statului-Major al forțelor armate

Pașaport: pașaport diplomatic AAID00435

Data eliberării: 18.2.2010

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 18.2.2013

António Injai s-a implicat personal în planificarea și conducerea revoltei din 1 aprilie 2010, care a culminat cu arestarea ilegală a prim-ministrului, Carlo Gomes Junior, și a șefului Statului-Major al forțelor armate de atunci, José Zamora Induta; în timpul perioadei electorale din 2012, în calitatea sa de șef al Statului-Major al forțelor armate, Injai a făcut declarații prin care amenința că va răsturna autoritățile alese și că va pune capăt procesului electoral; António Injai a participat planificarea operațională a loviturii de stat din 12 aprilie 2012.

În perioada următoare loviturii de stat, primul comunicat al „conducerii militare” a fost emis de Statul-Major General al forțelor militare condus de generalul Injai.

3.5.2012

2.

General-maior Mamadu TURE (N'KRUMAH)

Cetățenie – Guineea-Bissau

d.n. 26 aprilie 1947

Funcție oficială: adjunctul șefului Statului-Major al forțelor armate

Pașaport diplomatic nr. DA0002186

Data eliberării: 30.3.2007

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 26.8.2013

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

3.5.2012

3.

General Estêvão NA MENA

d.n. 7 martie 1956

Funcție oficială: inspector-general al forțelor armate

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

3.5.2012

4.

General de brigadă Ibraima CAMARA (alias „Papa Camara”)

Cetățenie – Guineea-Bissau

d.n. 11 mai 1964

Părinți: Suareba Camara și Sale Queita

Funcție oficială: șeful Statului-Major al forțelor aeriene

Pașaport diplomatic nr. AAID00437

Data eliberării:18.2.2010

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 18.2.2013

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

3.5.2012

5.

Locotenent-colonel Daba NA WALNA (alias „Daba Na Walna”)

Cetățenie – Guineea-Bissau

d.n. 6 iunie 1966

Părinți: Samba Naualna și In-Uasne Nanfafe

Funcție oficială: purtător de cuvânt al „conducerii militare”

Pașaport nr. SA 0000417

Data eliberării: 29.10.2003

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 10.3.2013

Purtător de cuvânt al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

3.5.2012

6.

General Augusto MÁRIO CÓ

Funcție oficială: șeful Statului-Major al armatei

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

3.5.2012

7.

General Saya Braia Na NHAPKA

Cetățenie: Guineea-Bissau

Funcție oficială: șeful Gărzii prezidențiale

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

8.

Colonel Tomás DJASSI

Cetățenie: Guineea-Bissau

D.n.: 18 septembrie 1968

Funcție oficială: Comandantul Gărzii naționale

Pașaport: AAIS00820

Data eliberării: 24.11.2010

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 27.4.2012

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Consilier apropiat al Șefului Statului-Major al forțelor armate, António Injai.

1.6.2012

9.

Colonel Cranha DANFÁ

Cetățenie: Guineea-Bissau

Funcție oficială: șeful operațiilor în cadrul Statului-Major al forțelor armate

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Consilier apropiat al Șefului Statului-Major al forțelor armate, António Injai.

1.6.2012

10.

Colonel Celestino de CARVALHO

Cetățenie: Guineea-Bissau

d.n.: 14 iunie 1955

Părinți: Domingos de Carvalho și Josefa Cabral

Funcție oficială: președintele Institutului Național al Apărării

Pașaport: pașaport diplomatic nr. DA0002166

Data eliberării: 19.2.2007

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 15.4.2013

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Fost șef al Statului-Major al forțelor aeriene. Prezența sa în cadrul delegației care s-a întâlnit cu CEDEAO la 26 aprilie confirmă participarea sa în cadrul „conducerii militare”.

1.6.2012

11.

Căpitan (forțe navale) Sanhá CLUSSÉ

Cetățenie: Guineea-Bissau

Data nașterii: 28 septembrie 1965

Părinți: Clusse Mutcha și Dalu Imbungue

Funcție oficială: Șeful în exercițiu al Statului-Major al Forțelor Navale

Pașaport: SA 0000515

Data eliberării: 8.12.2003

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 29.8.2013

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Prezența sa în cadrul delegației care s-a întâlnit cu CEDEAO la 26 aprilie confirmă participarea sa în cadrul „conducerii militare”.

1.6.2012

12.

Locotenent-colonel Júlio NHATE

Cetățenie: Guineea-Bissau

Anul nașterii: 1972

Funcție oficială: Comandantul regimentului de parașutiști

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Locotenent-colonelul Júlio Nhate a condus operațiunea militară în sprijinul loviturii de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

13.

Locotenent-colonel Tchipa NA BIDON

Cetățenie: Guineea-Bissau

Data nașterii: 28 mai 1954

Părinți: „Nabidom”

Funcție oficială: șeful Serviciului Militar de Informații

Pașaport: pașaport diplomatic nr. DA0001564

Data eliberării: 30.11.2005

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 15.5.2011

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

14.

Locotenent-colonel Tcham NA MAN (alias Namam)

Cetățenie: Guineea-Bissau

D.n.: 27 februarie 1953

Părinți: Biute Naman și Ndjade Na Noa

Funcție oficială: șeful Spitalului Militar al forțelor armate

Pașaport: SA0002264

Data eliberării: 24.7.2006

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 23.7.2009

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Locotenent-colonelul Tcham Na Man face, de asemenea, parte din Înaltul comandament militar.

1.6.2012

15.

Maior Samuel FERNANDES

Cetățenie: Guineea-Bissau

Data nașterii: 22 ianuarie 1965

Părinți: José Fernandes și Segunda Iamite

Funcție oficială: asistentul șefului operațiunilor Gărzii Naționale

Pașaport: AAIS00048

Data eliberării: 24.3.2009

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 24.3.2012

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

16.

Maior Idrissa DJALÓ

Cetățenie: Guineea-Bissau

Data nașterii: 6 ianuarie 1962

Funcție oficială: consilier pe probleme de protocol pe lângă șeful Statului-Major al forțelor armate

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. A fost unul dintre primii ofițeri care și-au asumat public legătura cu „conducerea militară” prin semnarea unuia dintre primele comunicate ale acesteia (nr. 5 din 13 aprilie). Maiorul Djaló activează, de asemenea, în cadrul serviciului militar de informații.

1.6.2012

17.

Comandant (forțe navale) Bion NA TCHONGO (alias Nan Tchongo)

Cetățenie: Guineea-Bissau

Data nașterii: 8 aprilie 1961

Părinți: Cunha Nan Tchongo și Bucha Natcham

Funcție oficială: șeful Serviciului de Informații al forțelor navale

Pașaport: pașaport diplomatic nr. DA0001565

Data eliberării: 1.12.2005

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 30.11.2008

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

18.

Comandant (forțe navale) Agostinho Sousa CORDEIRO

Cetățenie: Guineea-Bissau

D.n.: 28 mai 1962

Părinți: Luis Agostinho Cordeiro și Domingas Soares

Funcție oficială: șeful Departamentului de Logistică al Statului-Major General al forțelor armate

Pașaport: SA0000883

Data eliberării: 14.4.2004

Locul eliberării: Guineea-Bissau

Data expirării: 15.4.2013

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

19.

Căpitan Paulo SUNSAI

Cetățenie: Guineea-Bissau

Funcție oficială: asistent al comandantului militar al Regiunii de Nord

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012.

1.6.2012

20.

Locotenent Lassana CAMARÁ

Cetățenie: Guineea-Bissau

Funcție oficială: șef al serviciilor financiare ale forțelor armate

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Responsabil de deturnarea fondurilor publice ale Administrației Vamale, ale Direcției Generale Transporturi și ale Direcției Generale Frontiere și Migrație. Aceste fonduri sunt utilizate la finanțarea „conducerii militare”.

1.6.2012

21.

Locotenent Julio NA MAN

Cetățenie: Guineea-Bissau

Funcție oficială: asistent personal al șefului Statului-Major al forțelor armate

Membru al „conducerii militare” care și-a asumat răspunderea pentru lovitura de stat din 12 aprilie 2012. Locotenentul Na Man a participat în mod activ la conducerea operațională a loviturii de stat din 12 aprilie, la ordinele lui António Injai. De asemenea, acesta a luat parte, în numele „conducerii militare”, la reuniunile cu partidele politice.

1.6.2012

---

| 1.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 142/47 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 142/47

---

DECIZIA COMISIEI

din 31 mai 2012

de instituire a Grupului de experți pentru securitatea transporturilor terestre

(2012/286/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

întrucât:

| (1) | Articolul 90 din tratat prevede că obiectivele în materie de transport prevăzute în tratate trebuie urmărite în cadrul politicii comune în domeniul transporturilor, iar securitatea transporturilor este o parte importantă a acesteia. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 90 din tratat prevede că obiectivele în materie de transport prevăzute în tratate trebuie urmărite în cadrul politicii comune în domeniul transporturilor, iar securitatea transporturilor este o parte importantă a acesteia.

| (2) | La punctul 1.3 din anexa I la Cartea albă „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (1) figurează o inițiativă referitoare la instituirea unui grup permanent de experți pentru securitatea transporturilor terestre. |
| --- | --- |

(2)

La punctul 1.3 din anexa I la Cartea albă „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (1) figurează o inițiativă referitoare la instituirea unui grup permanent de experți pentru securitatea transporturilor terestre.

| (3) | Prin urmare, este necesar să se instituie un grup de experți în domeniul securității transporturilor terestre și să se definească sarcinile și structura acestuia. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesar să se instituie un grup de experți în domeniul securității transporturilor terestre și să se definească sarcinile și structura acestuia.

| (4) | Grupul trebuie să sprijine Comisia la formularea și implementarea acțiunilor Uniunii în scopul dezvoltării politicii în materie de securitate a transporturilor terestre și să promoveze schimburile permanente de experiență, politici și practici relevante între statele membre și diversele părți implicate. |
| --- | --- |

(4)

Grupul trebuie să sprijine Comisia la formularea și implementarea acțiunilor Uniunii în scopul dezvoltării politicii în materie de securitate a transporturilor terestre și să promoveze schimburile permanente de experiență, politici și practici relevante între statele membre și diversele părți implicate.

| (5) | Grupul trebuie să fie format din reprezentanți ai autorităților de resort din statele membre, care urmează să numească experți din cadrul ministerelor sau autorităților guvernamentale care se ocupă de transporturi, securitate sau activități polițienești. |
| --- | --- |

(5)

Grupul trebuie să fie format din reprezentanți ai autorităților de resort din statele membre, care urmează să numească experți din cadrul ministerelor sau autorităților guvernamentale care se ocupă de transporturi, securitate sau activități polițienești.

| (6) | Trebuie prevăzute norme privind dezvăluirea de informații de către membrii grupului. |
| --- | --- |

(6)

Trebuie prevăzute norme privind dezvăluirea de informații de către membrii grupului.

| (7) | Datele cu caracter personal referitoare la membrii grupului trebuie prelucrate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organismele comunitare și privind libera circulație a acestor date (2), |
| --- | --- |

(7)

Datele cu caracter personal referitoare la membrii grupului trebuie prelucrate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organismele comunitare și privind libera circulație a acestor date (2),

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Obiect

Se instituie Grupul de experți pentru securitatea transporturilor terestre, denumit în continuare „grupul”.

Articolul 2

Misiune

(1)   Grupul sprijină Comisia la formularea și implementarea acțiunilor Uniunii în scopul dezvoltării politicii în materie de securitate a transporturilor terestre și promovează schimburile permanente de experiență, politici și practici relevante între statele membre și diversele părți implicate.

(2)   Pentru a realiza obiectivele prevăzute la alineatul (1), grupul:

| — | sprijină Comisia la dezvoltarea instrumentelor de monitorizare, evaluare și diseminare a rezultatelor acțiunilor întreprinse la nivelul Uniunii în domeniul securității transporturilor terestre; |
| --- | --- |

—

sprijină Comisia la dezvoltarea instrumentelor de monitorizare, evaluare și diseminare a rezultatelor acțiunilor întreprinse la nivelul Uniunii în domeniul securității transporturilor terestre;

| — | contribuie la implementarea programelor de acțiune ale Uniunii Europene în domeniu, în special prin analizarea rezultatelor și prin propunerea de îmbunătățiri ale măsurilor luate; |
| --- | --- |

—

contribuie la implementarea programelor de acțiune ale Uniunii Europene în domeniu, în special prin analizarea rezultatelor și prin propunerea de îmbunătățiri ale măsurilor luate;

| — | încurajează schimburile de informații cu privire la acțiunile întreprinse la toate nivelurile pentru a promova securitatea transporturilor terestre și, dacă este cazul, înaintează propuneri pentru posibile acțiuni la nivelul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

încurajează schimburile de informații cu privire la acțiunile întreprinse la toate nivelurile pentru a promova securitatea transporturilor terestre și, dacă este cazul, înaintează propuneri pentru posibile acțiuni la nivelul Uniunii Europene;

| — | emite avize sau adresează rapoarte Comisiei, fie la cererea acesteia, fie din proprie inițiativă, cu privire la orice problemă relevantă legată de promovarea securității transporturilor rutiere în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

—

emite avize sau adresează rapoarte Comisiei, fie la cererea acesteia, fie din proprie inițiativă, cu privire la orice problemă relevantă legată de promovarea securității transporturilor rutiere în Uniunea Europeană.

Articolul 3

Consultare

Comisia poate consulta grupul cu privire la orice aspect legat de securitatea transporturilor terestre.

Articolul 4

Membri

(1)   Grupul este format din reprezentanți ai autorităților de resort din statele membre, care numesc doi reprezentanți:

| (a) | un reprezentant pentru fiecare stat membru din partea ministerelor sau autorităților guvernamentale responsabile în domeniul transporturilor terestre; |
| --- | --- |

(a)

un reprezentant pentru fiecare stat membru din partea ministerelor sau autorităților guvernamentale responsabile în domeniul transporturilor terestre;

| (b) | un reprezentant pentru fiecare stat membru din partea ministerelor sau autorităților guvernamentale responsabile în domeniul securității sau activităților polițienești. |
| --- | --- |

(b)

un reprezentant pentru fiecare stat membru din partea ministerelor sau autorităților guvernamentale responsabile în domeniul securității sau activităților polițienești.

(2)   Reprezentanții Comisiei pot acorda statutul de observator unor persoane fizice și pot invita reprezentanți europeni ai organizațiilor profesionale internaționale implicate sau afectate direct de securitatea transporturilor terestre, precum și reprezentanți ai organizațiilor utilizatorilor de transporturi.

(3)   Numele membrilor menționați la alineatul (1) literele (a) și (b) se publică în registrul grupurilor de experți și al altor entități similare ale Comisiei (denumit în continuare „registrul”). Denumirile autorităților statelor membre se publică în registru. Numele persoanelor și organizațiilor menționate la alineatul (2) se publică în registru, împreună cu interesul pe care îl reprezintă (3).

(4)   Datele cu caracter personal sunt colectate, prelucrate și publicate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

Articolul 5

Funcționarea

(1)   Grupul este prezidat de un reprezentant al Comisiei.

(2)   Cu acordul Comisiei, grupul poate institui grupuri de lucru pentru a analiza probleme specifice, pe baza unor termeni de referință stabiliți de grup. Aceste grupuri de lucru se desființează de îndată ce își îndeplinesc mandatul.

(3)   Comisia poate invita să participe la lucrările grupului, ad-hoc, orice persoană având o competență deosebită într-un subiect înscris pe ordinea de zi. Experții invitați participă doar la lucrările referitoare la problema care motivează prezența lor la acea ședință.

(4)   La elaborarea avizelor, grupul poate desemna raportor pe unul dintre reprezentanții statelor membre, alocându-i sarcina de întocmire a rapoartelor.

(5)   Grupul se reunește în general la sediul Comisiei, la convocarea acesteia. Grupul organizează cel puțin două reuniuni pe an. Comisia asigură serviciile de secretariat. La ședințele grupului și ale grupurilor de lucru pot asista și alți funcționari ai Comisiei interesați de lucrări.

(6)   Deliberările grupului vizează solicitările de aviz formulate de Comisie sau avizele pe care grupul le emite din proprie inițiativă. Acestea nu sunt urmate de un vot.

(7)   Comisia publică toată documentația pertinentă fie în registru, fie prin intermediul unui link (conținut în registru) la un website dedicat. Se pot face excepții la publicare dacă divulgarea unui document este de natură să submineze protecția unui interes public sau privat, astfel cum este definit la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (4).

(8)   Membrii grupului și reprezentanții acestora, precum și experții și observatorii invitați trebuie să respecte obligațiile privind secretul profesional prevăzute în tratate și în normele de implementare a acestora, precum și normele Comisiei privind securitatea, referitoare la protecția informațiilor clasificate ale UE, stabilite în anexa la Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom a Comisiei din 29 noiembrie 2001 de modificare a regulamentului său de procedură internă (5). Dacă aceste obligații nu sunt respectate, Comisia poate lua toate măsurile necesare.

Articolul 6

Cheltuielile de reuniune și consecințele financiare

(1)   Participanții la activitățile grupului nu sunt remunerați pentru serviciile prestate.

(2)   Cheltuielile de călătorie și sejur ale reprezentanților membrilor ocazionate de activitățile grupului se rambursează de către Comisie în conformitate cu dispozițiile în vigoare în cadrul Comisiei. Cheltuielile de călătorie și sejur ale observatorilor și experților invitați la activitățile grupului se rambursează în aceleași condiții.

(3)   Cheltuielile respective sunt rambursate în limitele creditelor disponibile, alocate în cadrul procedurii anuale de alocare a resurselor.

Articolul 7

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 31 mai 2012.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  COM(2011) 144 final.

1

(2)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

2

(3)  Membrii care nu doresc să-și divulge numele pot solicita derogarea de la această regulă. Cererea de a nu divulga numele unui membru al unui grup de experți se consideră justificată ori de câte ori publicarea ar putea periclita securitatea sau integritatea acestuia sau ar putea aduce atingere, în mod nejustificat, vieții private a acestuia.

3

(4)  JO L 145, 31.5.2001, p. 43.

4

(5)  JO L 317, 3.12.2001, p. 1.

5

---

Rectificări

| 1.6.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 142/49 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 142/49

---

Addendum

Recomandarea 2005/251/CE a Comisiei se consideră ca făcând parte din Ediția specială în limba română a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, cap. 13, vol. 48

RECOMANDAREA COMISIEI

din 11 martie 2005

privind Carta europeană a cercetătorilor și un Cod de conduită pentru recrutarea cercetătorilor

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2005/251/EC)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 165,

întrucât

| (1) | În ianuarie 2000 (1) Comisia a considerat necesară instituirea Spațiului de Cercetare European ca fundament al viitoarelor acțiuni ale Comunității în domeniu, în vederea consolidării și structurării unei politici europene în domeniul cercetării. |
| --- | --- |

(1)

În ianuarie 2000 (1) Comisia a considerat necesară instituirea Spațiului de Cercetare European ca fundament al viitoarelor acțiuni ale Comunității în domeniu, în vederea consolidării și structurării unei politici europene în domeniul cercetării.

| (2) | Consiliul European de la Lisabona a stabilit pentru Comunitate obiectivul de a deveni cea mai competitivă și mai dinamică economie din lume bazată pe cunoaștere până în anul 2010. |
| --- | --- |

(2)

Consiliul European de la Lisabona a stabilit pentru Comunitate obiectivul de a deveni cea mai competitivă și mai dinamică economie din lume bazată pe cunoaștere până în anul 2010.

| (3) | În rezoluția sa din 10 noiembrie 2003 (2), Consiliul a abordat aspecte privind profesia și cariera cercetătorilor din Spațiul de Cercetare European și a salutat în mod special intenția Comisiei de a acționa în sensul elaborării unei Carte europene a cercetătorilor și a unui Cod de conduită pentru recrutarea cercetătorilor. |
| --- | --- |

(3)

În rezoluția sa din 10 noiembrie 2003 (2), Consiliul a abordat aspecte privind profesia și cariera cercetătorilor din Spațiul de Cercetare European și a salutat în mod special intenția Comisiei de a acționa în sensul elaborării unei Carte europene a cercetătorilor și a unui Cod de conduită pentru recrutarea cercetătorilor.

| (4) | Potențiala lipsă de cercetători identificată (3), în special în anumite discipline esențiale, va constitui o gravă amenințare la adresa forței inovatoare, a capacității de cunoaștere și a creșterii productivității în viitorul apropiat și ar putea împiedica atingerea obiectivelor Strategiilor de la Lisabona și Barcelona. În consecință, Europa trebuie să își îmbunătățească radical capacitatea de a impulsiona interesul cercetătorilor și să consolideze participarea femeilor cercetător, contribuind la crearea condițiilor necesare unei cariere mai solide și mai atrăgătoare pentru aceștia în sectorul C&D (4). |
| --- | --- |

(4)

Potențiala lipsă de cercetători identificată (3), în special în anumite discipline esențiale, va constitui o gravă amenințare la adresa forței inovatoare, a capacității de cunoaștere și a creșterii productivității în viitorul apropiat și ar putea împiedica atingerea obiectivelor Strategiilor de la Lisabona și Barcelona. În consecință, Europa trebuie să își îmbunătățească radical capacitatea de a impulsiona interesul cercetătorilor și să consolideze participarea femeilor cercetător, contribuind la crearea condițiilor necesare unei cariere mai solide și mai atrăgătoare pentru aceștia în sectorul C&D (4).

| (5) | Resursele umane suficiente și bine dezvoltate în sectorul C&D reprezintă elementul primordial pentru dezvoltarea cunoștințelor științifice, pentru progresul tehnologic, favorizând creșterea nivelului calității vieții, asigurând bunăstarea cetățenilor europeni și contribuind la competitivitatea Europei. |
| --- | --- |

(5)

Resursele umane suficiente și bine dezvoltate în sectorul C&D reprezintă elementul primordial pentru dezvoltarea cunoștințelor științifice, pentru progresul tehnologic, favorizând creșterea nivelului calității vieții, asigurând bunăstarea cetățenilor europeni și contribuind la competitivitatea Europei.

| (6) | Este necesară introducerea și punerea în aplicare a unor noi instrumente pentru dezvoltarea carierei cercetătorilor, contribuind, astfel, la îmbunătățirea perspectivelor unei cariere pentru cercetători în Europa. |
| --- | --- |

(6)

Este necesară introducerea și punerea în aplicare a unor noi instrumente pentru dezvoltarea carierei cercetătorilor, contribuind, astfel, la îmbunătățirea perspectivelor unei cariere pentru cercetători în Europa.

| (7) | Existența unor perspective de carieră mai avantajoase și mai clare contribuie, de asemenea, la adoptarea unei atitudini publice pozitive față de profesia de cercetător și, prin aceasta, încurajează mai multe persoane tinere să îmbrățișeze o carieră în cercetare. |
| --- | --- |

(7)

Existența unor perspective de carieră mai avantajoase și mai clare contribuie, de asemenea, la adoptarea unei atitudini publice pozitive față de profesia de cercetător și, prin aceasta, încurajează mai multe persoane tinere să îmbrățișeze o carieră în cercetare.

| (8) | Obiectivul strategic final al prezentei recomandări este de a contribui la dezvoltarea unei piețe europene de muncă atractive, deschise și durabile pentru cercetători, în care condițiile cadru să permită recrutarea și păstrarea cercetătorilor de valoare în medii favorabile performanței și productivității eficiente. |
| --- | --- |

(8)

Obiectivul strategic final al prezentei recomandări este de a contribui la dezvoltarea unei piețe europene de muncă atractive, deschise și durabile pentru cercetători, în care condițiile cadru să permită recrutarea și păstrarea cercetătorilor de valoare în medii favorabile performanței și productivității eficiente.

| (9) | Statele membre trebuie să depună eforturi susținute pentru a oferi cercetătorilor sisteme durabile de dezvoltare a carierei în toate etapele acesteia, indiferent de situația contractuală a acestora și de traseul profesional în sectorul C&D pentru a se asigura că, astfel, cercetătorii sunt tratați ca profesioniști și sunt considerați parte integrantă a instituțiilor în care lucrează. |
| --- | --- |

(9)

Statele membre trebuie să depună eforturi susținute pentru a oferi cercetătorilor sisteme durabile de dezvoltare a carierei în toate etapele acesteia, indiferent de situația contractuală a acestora și de traseul profesional în sectorul C&D pentru a se asigura că, astfel, cercetătorii sunt tratați ca profesioniști și sunt considerați parte integrantă a instituțiilor în care lucrează.

| (10) | În ciuda eforturilor considerabile depuse de statele membre pentru a elimina obstacolele administrative și legale privind mobilitatea geografică și intersectorială, multe dintre aceste obstacole încă persistă. |
| --- | --- |

(10)

În ciuda eforturilor considerabile depuse de statele membre pentru a elimina obstacolele administrative și legale privind mobilitatea geografică și intersectorială, multe dintre aceste obstacole încă persistă.

| (11) | Toate formele de mobilitate trebuie încurajate în contextul unei politici globale a resurselor umane în sectorul C&D la nivel național, regional și instituțional. |
| --- | --- |

(11)

Toate formele de mobilitate trebuie încurajate în contextul unei politici globale a resurselor umane în sectorul C&D la nivel național, regional și instituțional.

| (12) | Este necesară recunoașterea deplină a valorii tuturor formelor de mobilitate în sistemele de evaluare a carierei și în sistemele de avansare profesională pentru cercetători, garantând, astfel, că acest tip de experiență este favorabil dezvoltării profesionale a cercetătorilor. |
| --- | --- |

(12)

Este necesară recunoașterea deplină a valorii tuturor formelor de mobilitate în sistemele de evaluare a carierei și în sistemele de avansare profesională pentru cercetători, garantând, astfel, că acest tip de experiență este favorabil dezvoltării profesionale a cercetătorilor.

| (13) | Trebuie luată în considerare dezvoltarea unei cariere solide și a unei politici de mobilitate pentru cercetători care provin din (5) sau revin în Uniunea Europeană, având în vedere situația țărilor și regiunilor în curs de dezvoltare din interiorul și din afara Europei, astfel încât constituirea unor capacități de cercetare în cadrul Uniunii Europene să nu se producă în detrimentul țărilor și regiunilor mai puțin dezvoltate. |
| --- | --- |

(13)

Trebuie luată în considerare dezvoltarea unei cariere solide și a unei politici de mobilitate pentru cercetători care provin din (5) sau revin în Uniunea Europeană, având în vedere situația țărilor și regiunilor în curs de dezvoltare din interiorul și din afara Europei, astfel încât constituirea unor capacități de cercetare în cadrul Uniunii Europene să nu se producă în detrimentul țărilor și regiunilor mai puțin dezvoltate.

| (14) | Finanțatorii sau angajatorii cercetătorilor, în calitate de recrutanți, trebuie să își asume responsabilitatea de a garanta cercetătorilor proceduri de selecție și recrutare deschise, transparente și comparabile la nivel internațional. |
| --- | --- |

(14)

Finanțatorii sau angajatorii cercetătorilor, în calitate de recrutanți, trebuie să își asume responsabilitatea de a garanta cercetătorilor proceduri de selecție și recrutare deschise, transparente și comparabile la nivel internațional.

| (15) | Societatea trebuie să aprecieze pe deplin responsabilitățile și profesionalismul pe care cercetătorii le demonstrează în desfășurarea activității lor în diferite etape ale carierei, precum și în rolul lor cu multiple implicații în calitate de intelectuali, lideri, coordonatori de proiecte, gestionari, supraveghetori, mentori, consilieri pentru orientare profesională sau specialiști în comunicare științifică. |
| --- | --- |

(15)

Societatea trebuie să aprecieze pe deplin responsabilitățile și profesionalismul pe care cercetătorii le demonstrează în desfășurarea activității lor în diferite etape ale carierei, precum și în rolul lor cu multiple implicații în calitate de intelectuali, lideri, coordonatori de proiecte, gestionari, supraveghetori, mentori, consilieri pentru orientare profesională sau specialiști în comunicare științifică.

| (16) | Prezenta recomandare pornește de la premisa că angajatorii sau finanțatorii cercetătorilor au obligația primordială de a asigura respectarea cerințelor legislative naționale, regionale sau sectoriale. |
| --- | --- |

(16)

Prezenta recomandare pornește de la premisa că angajatorii sau finanțatorii cercetătorilor au obligația primordială de a asigura respectarea cerințelor legislative naționale, regionale sau sectoriale.

| (17) | Prezenta recomandare oferă statelor membre, angajatorilor, finanțatorilor și cercetătorilor un instrument de valoare pentru asumarea în continuare, pe bază de voluntariat, a unor noi inițiative în vederea îmbunătățirii și consolidării perspectivelor de carieră în Uniunea Europeană și în vederea creării unei piețe de muncă deschise pentru cercetători. |
| --- | --- |

(17)

Prezenta recomandare oferă statelor membre, angajatorilor, finanțatorilor și cercetătorilor un instrument de valoare pentru asumarea în continuare, pe bază de voluntariat, a unor noi inițiative în vederea îmbunătățirii și consolidării perspectivelor de carieră în Uniunea Europeană și în vederea creării unei piețe de muncă deschise pentru cercetători.

| (18) | Principiile și cerințele generale formulate în prezenta recomandare constituie rezultatul unei proceduri de consultare publică la care s-au asociat pe deplin membrii Grupului director pentru Resurse Umane și Mobilitate, |
| --- | --- |

(18)

Principiile și cerințele generale formulate în prezenta recomandare constituie rezultatul unei proceduri de consultare publică la care s-au asociat pe deplin membrii Grupului director pentru Resurse Umane și Mobilitate,

RECOMANDĂ STATELOR MEMBRE:

| 1. | Să depună eforturi susținute pentru a adopta măsurile necesare spre a se asigura că angajatorii sau finanțatorii cercetătorilor dezvoltă și mențin un mediu de cercetare și o cultură a muncii favorabile, în care cercetătorii și grupurile de cercetare sunt evaluate, încurajate și susținute și dispun de sprijinul material și moral necesar pentru a favoriza concretizarea obiectivelor și îndeplinirea atribuțiilor acestora. În acest context, o prioritate deosebită trebuie acordată organizării condițiilor de lucru și de formare în etapa inițială a carierei cercetătorilor, întrucât aceasta contribuie la viitoarele opțiuni și impulsionează interesul pentru o carieră în sectorul C&D. |
| --- | --- |

1.

Să depună eforturi susținute pentru a adopta măsurile necesare spre a se asigura că angajatorii sau finanțatorii cercetătorilor dezvoltă și mențin un mediu de cercetare și o cultură a muncii favorabile, în care cercetătorii și grupurile de cercetare sunt evaluate, încurajate și susținute și dispun de sprijinul material și moral necesar pentru a favoriza concretizarea obiectivelor și îndeplinirea atribuțiilor acestora. În acest context, o prioritate deosebită trebuie acordată organizării condițiilor de lucru și de formare în etapa inițială a carierei cercetătorilor, întrucât aceasta contribuie la viitoarele opțiuni și impulsionează interesul pentru o carieră în sectorul C&D.

| 2. | Să depună eforturi susținute pentru a adopta măsurile esențiale, acolo unde este cazul, pentru a se asigura că angajatorii sau finanțatorii cercetătorilor perfecționează metodele de recrutare și sistemele de evaluare/apreciere a carierei în scopul de a crea un sistem de recrutare și dezvoltare a carierei mai transparent, deschis, egal și internațional acceptat, în calitate de condiție prealabilă pentru o veritabilă piață europeană a muncii pentru cercetători. |
| --- | --- |

2.

Să depună eforturi susținute pentru a adopta măsurile esențiale, acolo unde este cazul, pentru a se asigura că angajatorii sau finanțatorii cercetătorilor perfecționează metodele de recrutare și sistemele de evaluare/apreciere a carierei în scopul de a crea un sistem de recrutare și dezvoltare a carierei mai transparent, deschis, egal și internațional acceptat, în calitate de condiție prealabilă pentru o veritabilă piață europeană a muncii pentru cercetători.

| 3. | Să ia în considerare în mod adecvat – atunci când elaborează și adoptă strategiile și sistemele proprii pentru dezvoltarea unei cariere solide pentru cercetători – și să se inspire din principiile generale și cerințele care constituie Carta europeană a cercetătorilor și Codul de conduită pentru recrutarea cercetătorilor, prezentate în anexă. |
| --- | --- |

3.

Să ia în considerare în mod adecvat – atunci când elaborează și adoptă strategiile și sistemele proprii pentru dezvoltarea unei cariere solide pentru cercetători – și să se inspire din principiile generale și cerințele care constituie Carta europeană a cercetătorilor și Codul de conduită pentru recrutarea cercetătorilor, prezentate în anexă.

| 4. | Să depună eforturi pentru a transpune aceste principii generale și cerințe care intră sub incidența sferei lor de competență în cadre normative naționale sau în norme și orientări sectoriale și/sau instituționale (carte și/sau coduri pentru cercetători). Procedând astfel, statele membre trebuie să ia în considerare marea diversitate de acte cu putere de lege, acte administrative și practici care, în diferite țări și sectoare, determină modalitatea, organizarea și condițiile de lucru pentru o carieră în sectorul C&D. |
| --- | --- |

4.

Să depună eforturi pentru a transpune aceste principii generale și cerințe care intră sub incidența sferei lor de competență în cadre normative naționale sau în norme și orientări sectoriale și/sau instituționale (carte și/sau coduri pentru cercetători). Procedând astfel, statele membre trebuie să ia în considerare marea diversitate de acte cu putere de lege, acte administrative și practici care, în diferite țări și sectoare, determină modalitatea, organizarea și condițiile de lucru pentru o carieră în sectorul C&D.

| 5. | Să considere aceste principii generale și cerințe drept parte integrantă a mecanismelor instituționale de asigurare a calității, privindu-le ca pe o modalitate de a stabili criteriile de finanțare pentru sistemele naționale/regionale de finanțare, precum și să le adopte în vederea procedurilor de audit, monitorizare și evaluare a autorităților publice. |
| --- | --- |

5.

Să considere aceste principii generale și cerințe drept parte integrantă a mecanismelor instituționale de asigurare a calității, privindu-le ca pe o modalitate de a stabili criteriile de finanțare pentru sistemele naționale/regionale de finanțare, precum și să le adopte în vederea procedurilor de audit, monitorizare și evaluare a autorităților publice.

| 6. | Să continue să depună eforturi în scopul depășirii obstacolelor juridice și administrative persistente privind mobilitatea, inclusiv a obstacolelor privind mobilitatea intersectorială și mobilitatea între și în cadrul diferitelor funcții atribuite, luând în considerare extinderea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

6.

Să continue să depună eforturi în scopul depășirii obstacolelor juridice și administrative persistente privind mobilitatea, inclusiv a obstacolelor privind mobilitatea intersectorială și mobilitatea între și în cadrul diferitelor funcții atribuite, luând în considerare extinderea Uniunii Europene.

| 7. | Să depună eforturi pentru a se asigura că toți cercetătorii beneficiază de o putere de acoperire adecvată în materie de asigurări sociale, în conformitate cu statutul lor juridic. În acest context, o atenție specială trebuie acordată posibilității de transfer a drepturilor de pensie, statutare sau suplimentare, pentru cercetătorii care schimbă locul de muncă în cadrul sectorului public și privat din aceeași țară și, de asemenea, pentru cei care pleacă să muncească într-o altă țară din Uniunea Europeană. Aceste sisteme trebuie să garanteze că cercetătorii care, în cursul vieții, și-au schimbat locurile de muncă sau și-au întrerupt cariera, nu-și pierd în mod nejustificat drepturile de asigurare socială. |
| --- | --- |

7.

Să depună eforturi pentru a se asigura că toți cercetătorii beneficiază de o putere de acoperire adecvată în materie de asigurări sociale, în conformitate cu statutul lor juridic. În acest context, o atenție specială trebuie acordată posibilității de transfer a drepturilor de pensie, statutare sau suplimentare, pentru cercetătorii care schimbă locul de muncă în cadrul sectorului public și privat din aceeași țară și, de asemenea, pentru cei care pleacă să muncească într-o altă țară din Uniunea Europeană. Aceste sisteme trebuie să garanteze că cercetătorii care, în cursul vieții, și-au schimbat locurile de muncă sau și-au întrerupt cariera, nu-și pierd în mod nejustificat drepturile de asigurare socială.

| 8. | Să instituie structurile de monitorizare necesare pentru revizuirea prezentei recomandări în mod regulat, precum și pentru stabilirea măsurii în care angajatorii, finanțatorii și cercetătorii au aplicat Carta europeană a cercetătorilor și Codul de conduită pentru recrutarea cercetătorilor. |
| --- | --- |

8.

Să instituie structurile de monitorizare necesare pentru revizuirea prezentei recomandări în mod regulat, precum și pentru stabilirea măsurii în care angajatorii, finanțatorii și cercetătorii au aplicat Carta europeană a cercetătorilor și Codul de conduită pentru recrutarea cercetătorilor.

| 9. | Să stabilească și să convină asupra criteriilor de evaluare a acestei măsuri, în contextul activității desfășurate de Grupul director pentru Resurse Umane și Mobilitate. |
| --- | --- |

9.

Să stabilească și să convină asupra criteriilor de evaluare a acestei măsuri, în contextul activității desfășurate de Grupul director pentru Resurse Umane și Mobilitate.

| 10. | Să ia în considerare, în calitate de reprezentanți în cadrul organizațiilor internaționale instituite la nivel interguvernamental, prezenta recomandare atunci când propun strategii și adoptă decizii privind activitatea acestor organizații. |
| --- | --- |

10.

Să ia în considerare, în calitate de reprezentanți în cadrul organizațiilor internaționale instituite la nivel interguvernamental, prezenta recomandare atunci când propun strategii și adoptă decizii privind activitatea acestor organizații.

| 11. | Prezenta recomandare se adresează statelor membre, dar servește, de asemenea, drept instrument de stimulare a dialogului social, precum și a dialogului între cercetători, părțile implicate și întreaga societate. |
| --- | --- |

11.

Prezenta recomandare se adresează statelor membre, dar servește, de asemenea, drept instrument de stimulare a dialogului social, precum și a dialogului între cercetători, părțile implicate și întreaga societate.

| 12. | Să informeze Comisia, pe cât posibil, până la data de 15 decembrie 2005, iar ulterior anual, cu privire la eventualele măsuri adoptate ca urmare a prezentei recomandări, precum și cu privire la primele rezultate obținute ca urmare a aplicării acesteia, oferind exemple de bună practică. |
| --- | --- |

12.

Să informeze Comisia, pe cât posibil, până la data de 15 decembrie 2005, iar ulterior anual, cu privire la eventualele măsuri adoptate ca urmare a prezentei recomandări, precum și cu privire la primele rezultate obținute ca urmare a aplicării acesteia, oferind exemple de bună practică.

| 13. | Prezenta recomandare va fi revizuită periodic de către Comisie în contextul metodei deschise de coordonare. |
| --- | --- |

13.

Prezenta recomandare va fi revizuită periodic de către Comisie în contextul metodei deschise de coordonare.

Adoptată la Bruxelles, 11 martie 2005.

Pentru Comisie

Janez POTOČNIK

Membru al Comisiei

ANEXĂ

SECȚIUNEA 1

Carta europeană a cercetătorilor

Carta europeană a cercetătorilor reprezintă un set de principii generale și cerințe care specifică rolurile, responsabilitățile și drepturile cercetătorilor și ale angajatorilor și/sau persoanelor care finanțează cercetătorii (6). Scopul prezentei Carte vizează să garanteze faptul că relațiile dintre cercetători și angajatori sau finanțatori sunt de natură să favorizeze performanțe pozitive în procesele de generare, transfer, partajare și diseminare a cunoștințelor și a dezvoltării tehnologice, precum și în dezvoltarea carierei cercetătorilor. De asemenea, carta recunoaște valoarea tuturor formelor de mobilitate ca mijloc de îmbunătățire a dezvoltării profesionale a cercetătorilor.

În acest sens, carta constituie pentru cercetători, angajatori și finanțatori un cadru de referință care îi invită să acționeze în mod responsabil și profesionist în mediul de lucru și să se considere ca atare în mod reciproc.

Carta se adresează tuturor cercetătorilor din Uniunea Europeană, în toate etapele carierei lor, și cuprinde toate domeniile de cercetare din sectorul public și privat, indiferent de natura funcției sau locului de muncă (7), de statutul juridic al angajatorului sau de tipul organizației sau al instituției în care se desfășoară activitatea. Carta ia în considerare multiplele roluri ale cercetătorilor, care sunt desemnați nu numai să desfășoare activități de cercetare și/sau de dezvoltare, ci sunt implicați, de asemenea, în activități de supraveghere, îndrumare, gestionare sau administrative.

Prezenta cartă pornește de la premisa că, asemenea angajatorilor și/sau finanțatorilor, cercetătorii au obligația principală de a se asigura că se conformează tuturor cerințelor legislației naționale sau regionale respective. Atunci când cercetătorii beneficiază de un statut și drepturi care sunt, în anumite privințe, mai avantajoase decât cele menționate în prezenta cartă, dispozițiile acesteia nu pot fi invocate pentru a diminua statutul și drepturile deja obținute.

Cercetătorii, precum și angajatorii și finanțatorii acestora care adoptă prezenta cartă,, trebuie să respecte, de asemenea, drepturile fundamentale și principiile recunoscute prin Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (8).

PRINCIPII GENERALE ȘI CERINȚE APLICABILE CERCETĂTORILOR

Libertatea de cercetare

Cercetătorii trebuie să își orienteze activitatea de cercetare spre bunăstarea umanității și spre extinderea frontierelor cunoașterii științifice, beneficiind în același timp de libertatea de gândire și de exprimare, precum și de libertatea de a identifica metode de soluționare a problemelor în conformitate cu practicile și principiile etice recunoscute.

Cu toate acestea, cercetătorii trebuie să cunoască limitele acestei libertăți, limite care pot decurge din circumstanțe specifice de cercetare (de exemplu, în planul activităților de supraveghere, orientare, gestionare) sau din constrângeri operaționale, de exemplu din rațiuni bugetare sau de infrastructură sau, în mod special în sectorul industrial, din motive de protecție a proprietății intelectuale. Totuși, aceste limite nu ar trebui să contravină practicilor și principiilor recunoscute cărora cercetătorii trebuie să se conformeze.

Principii etice

Cercetătorii trebuie să se conformeze practicilor etice recunoscute și principiilor etice fundamentale aplicabile disciplinei(lor) lor, precum și standardelor etice stabilite în diferitele coduri de etică naționale, sectoriale sau instituționale.

Responsabilitate profesională

Cercetătorii trebuie să depună toate eforturile pentru a se asigura că activitățile lor de cercetare sunt relevante pentru societate și nu reiau cercetări efectuate anterior în altă parte.

Cercetătorii trebuie să evite orice tip de plagiat și să rămână fideli principiilor de proprietate intelectuală și de proprietate comună de date în cazul cercetării efectuate în colaborare cu unul sau mai mulți supraveghetori și/sau alți cercetători. Necesitatea de a valida noi observații arătând că experimentele sunt reproductibile nu trebuie interpretată drept plagiat, cu condiția ca datele care trebuie confirmate să fie citate în mod explicit.

Cercetătorii trebuie să se asigure, în caz de delegare a vreunui aspect al activității lor, că persoana delegată dispune de competența necesară.

Atitudine profesională

Cercetătorii trebuie să cunoască obiectivele strategice care reglementează mediul de cercetare și mecanismele de finanțare și trebuie să solicite toate aprobările necesare înainte de începerea activității de cercetare sau de accesarea resurselor oferite.

Cercetătorii au obligația de a-și informa angajatorii, finanțatorii sau supraveghetorii în cazul unei eventuale întârzieri, modificări sau finalizări a proiectului, sau să anunțe dacă proiectul urmează să fie finalizat mai repede sau, dintr-un motiv oarecare, va fi suspendat.

Obligații contractuale și legale

Cercetătorii la toate nivelurile trebuie să cunoască regulamentele naționale, sectoriale sau instituționale care guvernează condițiile de formare profesională și/sau condițiile de lucru, inclusiv reglementările privind drepturile de proprietate intelectuală, precum și cerințele și condițiile oricărui sponsor sau finanțator, indiferent de natura contractului acestora. Cercetătorii trebuie să respecte astfel de regulamente, furnizând rezultatele solicitate (de exemplu teze, publicații, brevete, rapoarte, dezvoltarea de noi produse etc.) astfel cum s-a stabilit în termenii și condițiile contractului sau ale unui document echivalent.

Responsabilitate

Cercetătorii trebuie să conștientizeze faptul că sunt responsabili în fața angajatorilor, finanțatorilor sau a altor organizații publice sau private implicate, precum și, din rațiuni mai etice, față de întreaga societate. În special, cercetătorii finanțați din fonduri publice răspund pentru utilizarea eficientă a banilor contribuabililor. În consecință, aceștia trebuie să adere la principiile unei bune gestiuni financiare, transparente și eficiente și să coopereze în cazul unui eventual audit efectuat de persoane autorizate privind activitatea lor de cercetare, solicitat de angajatori/finanțatori sau de comisii de etică.

Metodele de colectare și analiză a datelor, rezultatele și, dacă este cazul, detaliile privind datele ar trebui sa fie disponibile în scopul unui control intern și extern, ori de câte ori este necesar și la solicitarea autorităților competente.

Bune practici în sectorul de cercetare

Cercetătorii trebuie să adopte în permanență metode sigure de lucru, în conformitate cu legislația națională, și, în special, să adopte măsuri necesare pentru sănătate și protecție, precum și pentru evitarea consecințelor unor dezastre provocate de tehnologia informației, pregătind, de exemplu, strategii de rezervă adecvate. De asemenea, cercetătorii trebuie să cunoască cerințele legale naționale în vigoare privind protecția datelor și protecția confidențialității și să adopte măsurile necesare pentru respectarea permanentă a acestora.

Diseminarea și valorificarea rezultatelor

Toți cercetătorii trebuie să se asigure, în conformitate cu dispozițiile contractuale, că rezultatele activităților lor de cercetare sunt diseminate și valorificate, și anume: comunicate, transferate în contextul altor activități de cercetare sau, dacă este cazul, comercializate. Cercetătorii experimentați, în special, trebuie să dețină un rol esențial, asigurându-se că activitățile de cercetare sunt productive și că rezultatele fac obiectul unei valorificări comerciale sau sunt puse la dispoziția publicului (sau ambele) ori de câte ori acest lucru este posibil.

Implicarea publicului

Cercetătorii trebuie să garanteze că activitățile lor de cercetare sunt comunicate întregii societăți, astfel încât să poată fi înțelese de persoanele nespecializate, favorizându-se, astfel, înțelegerea aspectelor științifice de către public. Implicarea directă a publicului permite cercetătorilor să perceapă mai bine interesul acestuia față de prioritățile în materie de știință și tehnologie, precum și preocupările publicului.

Relațiile cu supraveghetorii

În stadiul de formare, cercetătorii trebuie să stabilească relații bine structurate și regulate cu supraveghetorul(ii) și reprezentantul (reprezentanții) facultății/departamentului, astfel încât să poată obține beneficii maxime din aceste relații.

Acest lucru presupune întocmirea unui registru al tuturor progreselor realizate și ale rezultatelor activităților de cercetare obținute, furnizarea unui feedback prin intermediul rapoartelor și seminariilor, valorificarea acestui feedback și desfășurarea activității în conformitate cu programul convenit, jaloanele stabilite, obiectivele imediate și/sau rezultatele activității de cercetare.

Atribuții de supraveghere și de gestionare

Cercetătorii experimentați trebuie să acorde o atenție deosebită rolului multiplu în calitate de supraveghetori, mentori, consilieri pentru orientare profesională, lideri, coordonatori de proiecte, gestionari sau specialiști în comunicare științifică. Ei trebuie să îndeplinească aceste atribuții în conformitate cu cele mai înalte standarde profesionale. În ceea ce privește rolul lor de supraveghetori sau de mentori ai cercetătorilor, cercetătorii experimentați trebuie să stabilească o relație constructivă și pozitivă cu cercetătorii debutanți, pentru a crea condițiile unui transfer eficient de cunoștințe și pentru dezvoltarea ulterioară cu succes a carierei cercetătorilor.

Dezvoltare profesională continuă

În toate etapele carierei lor, cercetătorii trebuie să caute să se perfecționeze în permanență prin actualizarea și dezvoltarea regulată a abilităților și competențelor lor. Aceasta se poate realiza printr-o varietate de mijloace, incluzând, dar fără a se limita la acestea, formare tradițională, seminarii, conferințe și formare online (e-learning).

PRINCIPII ȘI CERINȚE GENERALE APLICABILE ANGAJATORILOR ȘI FINANȚATORILOR

Recunoașterea profesiei

Toți cercetătorii care au îmbrățișat o carieră în domeniu trebuie considerați profesioniști și tratați în consecință. Această recunoaștere trebuie să înceapă în etapa inițială a carierei, adică în etapa ulterioară absolvirii învățământului postuniversitar și trebuie să includă toate etapele, indiferent de clasificarea lor la nivel național (de exemplu angajat, student postuniversitar, doctorand, bursier titular al unui doctorat, funcționar public).

Nediscriminarea

Angajatorii și/sau finanțatorii cercetătorilor nu vor aplica niciun fel de formă de discriminare împotriva cercetătorilor pe criterii de gen, vârstă, etnie, naționalitate sau origine socială, religie sau credință, orientare sexuală, limbă, handicap, opinii politice, condiție socială sau economică.

Mediul de cercetare

Angajatorii și/sau finanțatorii cercetătorilor trebuie să se asigure de crearea unui mediu care favorizează cercetarea sau pregătirea activității de cercetare. care oferă cele mai adecvate echipamente, facilități și posibilități, în special pentru colaborarea la distanță prin rețele de cercetare. Trebuie să garanteze respectarea regulamentelor naționale sau sectoriale în materie de sănătate și protecție în sectorul cercetare. Finanțatorii trebuie să furnizeze resurse adecvate în sprijinul programului de lucru convenit.

Condițiile de lucru

Angajatorii și/sau finanțatorii trebuie să garanteze crearea celui mai stimulativ mediu de cercetare sau de formare în domeniul cercetării, inclusiv pentru persoane cu handicap, asigurând, acolo unde este cazul, flexibilitatea considerată esențială pentru o performanță reușită în cercetare, în conformitate cu legislația națională în vigoare și contractele colective de muncă naționale sau sectoriale. Finanțatorii vizează să asigure condiții de lucru care să permită atât femeilor, cât și bărbaților cercetători să combine viața de familie și profesia, copiii și cariera (9). O atenție deosebită trebuie acordată, inter alia, programului flexibil de lucru, muncii cu fracțiune de normă, telemuncii (tele-working) și concediilor sabatice, precum și dispozițiilor financiare și administrative care reglementează aceste acorduri.

Stabilitatea și caracterul permanent al locului de muncă

Angajatorii și/sau finanțatorii trebuie să se asigure că performanțele cercetătorilor nu sunt afectate de instabilitatea contractului de muncă și să se angajeze, în măsura în care acest lucru este posibil, să îmbunătățească stabilitatea condițiilor de muncă pentru cercetători, astfel punând în aplicare și respectând principiile și condițiile stabilite în Directiva 1999/70/CE a Consiliului (10).

Finanțare și salarii

Angajatorii și/sau finanțatorii cercetătorilor trebuie să se asigure că cercetătorii beneficiază de condiții echitabile și atractive de finanțare și/sau salarii, combinate cu dispoziții adecvate și echitabile în materie de asigurări sociale (inclusiv asigurări de sănătate și alocații familiale, drepturi de pensie și ajutor de șomaj), în conformitate cu legislația națională în vigoare și contractele colective de muncă naționale sau sectoriale. Aceste măsuri trebuie să vizeze cercetătorii aflați în toate etapele carierei, inclusiv cei aflați la început, proporțional cu statutul lor juridic, performanțele și nivelul de calificare și/sau responsabilități.

Echilibru între sexe
   (11)

Angajatorii și/sau finanțatorii cercetătorilor ar trebui să vizeze crearea unui echilibru reprezentativ între bărbați și femei la toate nivelurile de personal, inclusiv la nivel de supraveghere și gestionare. Acest echilibru trebuie realizat pe bazele unei politici de șanse egale de recrutare, precum și în etapele următoare ale carierei, fără să se acorde, totuși, prioritate acestui criteriu în detrimentul criteriilor de calitate și competență. Pentru a garanta un tratament egal, comisiile de selecție și evaluare trebuie să adopte un echilibru adecvat între bărbați și femei.

Dezvoltarea carierei

Angajatorii și/sau finanțatorii cercetătorilor trebuie să elaboreze, de preferat în cadrul gestionării resurselor umane, o strategie specifică de dezvoltare a carierei în toate etapele acesteia, indiferent de situația contractuală, inclusiv pentru cercetătorii care dețin contracte de muncă pe durată determinată. Această strategie ar trebui să vizeze disponibilitatea mentorilor implicați în asigurarea sprijinului și orientării necesare în vederea dezvoltării personale și profesionale a cercetătorilor, permițând, astfel, motivarea acestora și contribuind la diminuarea unei eventuale nesiguranțe în privința viitorului lor profesional. Toți cercetătorii trebuie să cunoască aceste dispoziții și acorduri.

Valoarea mobilității

Angajatorii și/sau finanțatorii cercetătorilor trebuie să recunoască valoarea mobilității geografice, intersectoriale, inter- și transdisciplinare și virtuale (12), precum și a mobilității între sectorul public și privat ca mijloc important de intensificare a cunoștințelor științifice și a dezvoltării profesionale în orice etapă a carierei unui cercetător. În consecință, aceștia ar trebui să integreze aceste opțiuni în strategia concretă de dezvoltare a carierei, să valorifice la maxim și să recunoască orice experiență de mobilitate în cadrul sistemului lor de avansare/evaluare a carierei.

De asemenea, este necesară existența unor instrumente administrative care să permită atât transferul subvențiilor, cât și al dispozițiilor în materie de asigurări sociale, în conformitate cu legislația națională.

Accesul la formare profesională în domeniul cercetării și la dezvoltare continuă

Angajatorii și/sau finanțatorii cercetătorilor trebuie să garanteze că toți cercetătorii, în orice etapă a carierei, indiferent de situația contractuală, beneficiază de oportunitatea de dezvoltare profesională și de îmbunătățire a capacității de integrare profesională prin acces la măsurile adoptate pentru dezvoltarea continuă a abilităților și competențelor.

Aceste măsuri fac obiectul unei evaluări regulate în scopul de a stabili gradul de accesibilitate, acceptabilitate și eficiență pentru îmbunătățirea abilităților, competențelor și a capacității de integrare profesională.

Acces la consiliere pentru orientare profesională

Angajatorii și/sau finanțatorii cercetătorilor trebuie să asigure acestora, în toate etapele carierei și indiferent de situația contractuală, consiliere pentru orientare profesională și asistență pentru plasarea într-un loc de muncă, fie în instituțiile respective, fie prin colaborarea cu alte structuri.

Drepturile de proprietate intelectuală

Angajatorii și/sau finanțatorii cercetătorilor trebuie să garanteze că aceștia, în orice etapă a carierei, beneficiază de avantajele valorificării rezultatelor C&D (dacă este cazul), prin protecția legii și, în special, prin protecția adecvată a drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv a drepturilor de autor.

Politicile și practicile trebuie să specifice drepturile cercetătorului și/sau, dacă este cazul, drepturile angajaților acestora sau ale terților, inclusiv organizații comerciale sau industriale externe, în conformitate cu eventuale dispoziții ale acordurilor specifice de colaborare sau ale altor tipuri de acorduri.

Calitate de coautor

În cazul evaluării personalului, instituțiile trebuie să adopte o atitudine favorabilă față de calitatea de coautor, ca o dovadă a unei abordări constructive privind desfășurarea activității de cercetare. Prin urmare, angajatorii și/sau finanțatorii trebuie să elaboreze strategii, practici și proceduri pentru cercetători, inclusiv pentru cei care se află în etapa inițială a carierei, pentru a asigura condițiile cadru care permit acestora să beneficieze de dreptul de a fi recunoscuți, numiți și/sau citați, în contextul colaborării acestora, în calitate de coautori de lucrări, brevete, etc. sau de dreptul de a publica propriile rezultate obținute în urma activităților de cercetare independent de supraveghetorul (supraveghetorii) lor.

Supraveghere

Angajatorii și/sau finanțatorii trebuie să desemneze clar o persoană căreia cercetătorii aflați în etapa inițială a carierei să se adreseze în legătură cu îndeplinirea atribuțiilor profesionale și care să informeze cercetătorii în consecință.

Aceste dispoziții trebuie să specifice în mod clar faptul că supraveghetorii propuși dispun de expertiza necesară în materie de supraveghere a activității de cercetare, că dispun de timpul, cunoștințele, experiența, expertiza și disponibilitatea de a putea oferi cercetătorului în curs de formare sprijinul adecvat și procedurile necesare în materie de avansare și examinare, precum și mecanisme de feedback necesare.

Învățământ

Învățământul reprezintă un mijloc esențial de structurare și diseminare a cunoștințelor și, prin urmare, trebuie considerat drept opțiune de valoare de-a lungul carierei profesionale a cercetătorilor. Cu toate acestea, responsabilitățile pedagogice nu trebuie să fie excesive și nu trebuie să afecteze, în special în etapa inițială a carierei, activitățile de cercetare.

Angajatorii și/sau finanțatorii trebuie să se asigure că atribuțiile pedagogice sunt remunerate adecvat și luate în considerare în sistemele de evaluare, precum și că timpul consacrat de personalul cu experiență pentru pregătirea cercetătorilor debutanți va fi considerat cu titlu de timp consacrat activității pedagogice. Este necesară o formare adecvată pentru activitățile pedagogice și de îndrumare în contextul dezvoltării profesionale a cercetătorilor.

Sisteme de evaluare

Angajatorii și/sau finanțatorii trebuie să introducă pentru toți cercetătorii, inclusiv pentru cercetătorii cu experiență, sisteme de evaluare pentru ca performanțele acestora să fie evaluate în mod regulat și transparent de către o comisie independentă (de preferință o comisie internațională, în cazul cercetătorilor cu experiență).

Aceste proceduri de evaluare trebuie să ia în considerare caracterul creativ al activității de cercetare în ansamblu și rezultatele obținute, de exemplu publicații, brevete, gestionarea activității de cercetare, activități pedagogice/conferințe, activități de supraveghere, îndrumare, colaborare națională sau internațională, atribuții administrative, activități de sensibilizare și mobilizare a publicului. Aceste aspecte trebuie luate în considerare în contextul dezvoltării carierei.

Reclamații și recurs

Angajatorii și/sau finanțatorii cercetătorilor trebuie să stabilească proceduri adecvate, în conformitate cu normele și reglementările naționale, recurgând eventual la o persoană imparțială (de tip Ombudsman) pentru soluționarea reclamațiilor și a recursurilor cercetătorilor, inclusiv conflictele dintre supraveghetor(i) și cercetătorii debutanți. Aceste proceduri trebuie să ofere întregului personal din sectorul cercetării asistență confidențială și informală pentru soluționarea conflictelor de muncă, litigiilor și reclamațiilor, în scopul de a promova un tratament corect și echitabil în cadrul instituției și de a îmbunătăți calitatea globală a mediului de lucru.

Participarea în organele de decizie

Angajatorii și/sau finanțatorii cercetătorilor trebuie să admită caracterul pe deplin legitim și chiar dezirabil, al reprezentării cercetătorilor la nivelul organelor reprezentative de informare, consultare și decizie din cadrul instituțiilor pentru care lucrează, în vederea protejării și promovării intereselor profesionale individuale și colective ale acestora și pentru a contribui activ la funcționarea instituției (13).

Recrutare

Angajatorii și/sau finanțatorii trebuie să garanteze că standardele de înscriere și admitere pentru cercetători, în special la începutul carierei, sunt clar specificate și trebuie, de asemenea, să faciliteze accesul grupurilor dezavantajate sau al cercetătorilor care își reiau cariera în domeniul cercetării, inclusiv al profesorilor (de orice nivel) care revin la o carieră în cercetare.

Angajatorii și/sau finanțatorii cercetătorilor trebuie să adopte principiile stabilite în Codul de conduită pentru recrutarea cercetătorilor atunci când desemnează sau recrutează cercetători.

SECȚIUNEA 2

Codul de conduită pentru recrutarea cercetătorilor

Codul de conduită pentru recrutarea cercetătorilor constă într-un set de principii generale și cerințe care trebuie respectate de către angajatori și/sau finanțatori atunci când desemnează sau recrutează cercetători. Aceste principii și cerințe ar trebui să asigure respectarea unor valori precum transparența procesului de recrutare și tratamentul egal al tuturor candidaților, în special în vederea dezvoltării unei piețe europene de muncă atractive, deschise și susținute pentru cercetători. Acestea sunt complementare principiilor și cerințelor formulate în Carta europeană a cercetătorilor. Instituțiile și angajatorii care aderă la Codul de conduită vor demonstra în mod deschis angajamentul lor de a acționa într-un mod responsabil și corect și de a furniza cercetătorilor condiții cadru adecvate, cu intenția clară de a contribui la dezvoltarea Spațiului de Cercetare European.

PRINCIPII ȘI CERINȚE GENERALE PENTRU CODUL DE CONDUITĂ

Recrutare

Angajatorii și/sau finanțatorii trebuie să stabilească proceduri de recrutare deschise (14), eficiente, transparente, utile și comparabile internațional, precum și adaptate tipului de posturi publicate.

Anunțurile trebuie să ofere o descriere detaliată a cunoștințelor și competențelor solicitate, însă nu trebuie să solicite competențe atât de specializate încât să descurajeze potențialii candidați. Angajatorii trebuie să includă o descriere a condițiilor de muncă și a drepturilor, inclusiv a perspectivelor de dezvoltare a carierei. Pe lângă acestea, timpul alocat între publicarea ofertei de posturi vacante sau a invitației de depunere a candidaturii și termenul limită de răspuns trebuie să fie realist.

Selecție

Comisiile de selecție trebuie să întrunească membri cu expertize și competențe diverse și să reflecte un echilibru adecvat între bărbați și femei, și, acolo unde este cazul și este posibil, să cuprindă membri din sectoare (public și privat) și discipline diferite, inclusiv care provin din alte țări și dețin o experiență relevantă pentru evaluarea candidatului. Ori de câte ori este posibil, trebuie utilizată o gamă largă de practici de selecție precum evaluarea de către experți externi și interviurile individuale. Membrii comisiilor de selecție trebuie să dispună de pregătire adecvată.

Transparență

Înaintea selecției, candidații trebuie să fie informați cu privire la procesul de recrutare și criteriile de selecție, numărul de posturi disponibile și perspectivele de dezvoltare a carierei. De asemenea, după finalizarea procesului de selecție, candidații trebuie informați cu privire la punctele forte și punctele slabe ale candidaturii lor.

Evaluarea meritelor

Procesul de selecție trebuie să ia în considerare întreaga experiență (15) a candidaților. Deși se pune accentul pe potențialul global al acestora în calitate de cercetători, trebuie luate în considerare, de asemenea, creativitatea și gradul de independență.

Acest lucru înseamnă că meritele trebuie evaluate atât calitativ, cât și cantitativ, punându-se accent pe rezultatele excepționale obținute în cadrul unui parcurs profesional diversificat, nu exclusiv pe numărul de publicații. În consecință, importanța indicatorilor bibliometrici trebuie să fie echilibrată corespunzător în cadrul unei game largi de criterii de evaluare precum activități pedagogice, activități de supraveghere, munca în echipă, transferul de cunoștințe, gestionarea activităților de cercetare și inovație și sensibilizare publică. Pentru candidații care dețin experiență într-un sector industrial, o atenție deosebită trebuie acordată oricărei contribuții la brevete, activități de dezvoltare sau invenții.

Variații în cronologia Curriculum-ului Vitae

Întreruperile carierei profesionale sau variațiile în ordinea cronologică a Curriculum-ului Vitae nu ar trebui penalizate, ci considerate cu titlu de evoluție a carierei și, în consecință, ca o potențială contribuție de valoare la dezvoltarea profesională a cercetătorilor către un parcurs profesional multidimensional. Prin urmare, candidaților trebuie să li se permită să prezinte CV-uri fundamentate pe dovezi concrete, reflectând un ansamblu reprezentativ de realizări și calificările adecvate postului solicitat.

Recunoașterea experienței mobilității

Orice experiență de mobilitate, de exemplu un sejur într-o altă țară/regiune sau într-un alt institut de cercetare (public sau privat) sau schimbarea disciplinei sau a sectorului, fie în contextul formării profesionale inițiale în domeniul cercetării, fie în cadrul unei etape ulterioare a carierei de cercetător, precum și experiența unei mobilități virtuale, trebuie considerate cu titlu de contribuție de valoare la dezvoltarea profesională a unui cercetător.

Recunoașterea calificărilor

Angajatorii și/sau finanțatorii trebuie să prevadă o evaluare adecvată a calificărilor academice și profesionale, inclusiv a calificărilor informale, ale tuturor cercetătorilor, în special în contextul mobilității internaționale și profesionale. Aceștia trebuie să se informeze și să dobândească bune cunoștințe în materie de reguli, proceduri și standarde care guvernează recunoașterea unei asemenea calificări și, în consecință, să examineze legislația națională în vigoare, convențiile și regulile specifice privind recunoașterea acestor calificări prin toate metodele disponibile (16).

Experiență

Nivelul calificărilor solicitate trebuie să corespundă cerințelor postului și să nu constituie o barieră la înscriere. Recunoașterea și evaluarea calificărilor trebuie să vizeze mai mult evaluarea realizărilor persoanei decât a situației sale sau a reputației instituției în cadrul căreia s-a obținut calificarea. Întrucât calificările profesionale pot fi dobândite în etapa inițială a unei cariere îndelungate, trebuie recunoscut și modelul de dezvoltare profesională pe toată durata vieții.

Numirile postdoctorale

Instituțiile care numesc cercetători titulari ai unei diplome de doctorat trebuie să stabilească reguli clare și orientări precise pentru recrutarea și numirea unor astfel de cercetători, inclusiv durata maximă și obiectivele unei astfel de numiri. Aceste orientări trebuie să ia în considerare experiența dobândită în calitate de cercetător titular al unei diplome de doctorat în cadrul altor instituții, precum și faptul că statutul postdoctoral ar trebui să aibă un caracter tranzițional, cu scopul principal de a oferi oportunități de dezvoltare profesională suplimentare pentru o carieră în cercetare în contextul perspectivelor unei cariere îndelungate.

SECȚIUNEA 3

Definiții

Cercetători

În sensul prezentei recomandări, se recurge la definiția lui Frascati, recunoscută la nivel internațional (17). În consecință, cercetătorii sunt:

„specialiști implicați în conceperea sau crearea de noi cunoștințe, produse, procese, metode și sisteme, precum și în gestionarea proiectelor în cauză.”

Mai exact, prezenta recomandare se referă la toate persoanele care desfășoară o activitate profesională în sectorul C&D în orice etapă a carierei (18), indiferent de clasificarea lor. Aceasta include orice activități în domeniul „cercetării de bază”, „cercetării strategice”, „cercetării aplicate”, al dezvoltării experimentale și „transferului de cunoaștere”, inclusiv inovația și activitățile de orientare, supraveghere și activități pedagogice, gestionarea cunoștințelor și drepturilor de proprietate intelectuală, valorificarea rezultatelor cercetării sau jurnalismul științific.

Se face distincție între cercetători debutanți și cercetători experimentați:

| — | termenul „cercetător debutant” (19) se referă la cercetătorii aflați în primii patru ani (echivalentul în normă întreagă) ai activității lor de cercetare, inclusiv perioada de formare pentru cercetare; |
| --- | --- |

—

termenul „cercetător debutant” (19) se referă la cercetătorii aflați în primii patru ani (echivalentul în normă întreagă) ai activității lor de cercetare, inclusiv perioada de formare pentru cercetare;

| — | „cercetătorii experimentați” (20) sunt definiți ca fiind cercetătorii care dispun de cel puțin patru ani de experiență în cercetare (echivalentul în normă întreagă) de la obținerea diplomei de studii universitare care le permite accesul la studii de doctorat, în țara în care au obținut gradul/diploma, sau cercetătorii care sunt deja titulari ai unei diplome de doctorat, indiferent de timpul necesar pentru obținerea acesteia. |
| --- | --- |

—

„cercetătorii experimentați” (20) sunt definiți ca fiind cercetătorii care dispun de cel puțin patru ani de experiență în cercetare (echivalentul în normă întreagă) de la obținerea diplomei de studii universitare care le permite accesul la studii de doctorat, în țara în care au obținut gradul/diploma, sau cercetătorii care sunt deja titulari ai unei diplome de doctorat, indiferent de timpul necesar pentru obținerea acesteia.

Angajatori

În contextul prezentei recomandări, termenul „angajatori” se referă la toate instituțiile publice sau private care angajează cercetători pe bază contractuală sau care acceptă cercetători în temeiul unor diferite tipuri de contracte sau acorduri, inclusiv cele care nu presupun relații financiare directe. Acest ultim caz vizează, în special, instituțiile de învățământ superior, departamentele facultăților, laboratoarele, fundațiile sau organismele private în cadrul cărora cercetătorii fie urmează un curs de formare în domeniul cercetării, fie își desfășoară activitatea de cercetare în baza finanțării oferite de o terță parte.

Finanțatori

Termenul „finanțatori” se referă la toate organismele (21) care oferă finanțare (inclusiv remunerații, premii, subvenții sau burse), instituțiile de cercetare publice și private, inclusiv instituțiile de învățământ superior. În acest sens, aceștia pot stipula, cu titlu de condiție primordială de finanțare, că instituțiile finanțate trebuie să elaboreze și să aplice strategii, practici și mecanisme eficiente în conformitate cu principiile generale și cerințele din prezenta recomandare.

Numire sau angajare

Se referă la orice tip de contract, remunerație, bursă, subvenție sau premii finanțate de o terță parte în contextul programului (programelor)-cadru (22).

---

(1)  COM(2000) 6 final, 18.1.2000.

1

(2)  JO C 282, 25.11.2003, p. 1. Hotărârea Consiliului din 10 noiembrie 2003 (2003/C 282/01 privind profesia și cariera cercetătorilor din Spațiul de Cercetare European).

2

(3)  COM(2003) 226 final și SEC(2003) 489, 30.4.2003.

3

(4)  SEC(2005) 260.

4

(5)  COM(2004) 178 final, 16.3.2004.

5

(6)  A se vedea definiția din secțiunea 3.

6

(7)  A se vedea definiția din secțiunea 3.

7

(8)  JO C 364, 18.12.2000, p. 1.

8

(9)  A se vedea SEC(2005) 260, Femeile și știința: Excelență și inovație – Egalitate între bărbați și femei în domeniul științei.

9

(10)  Directiva 1999/70/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 privind acordul-cadru cu privire la munca pe durată determinată, încheiat între CES, UNICE și CEEP (JO 175, 10.7.1999, p. 43). Directiva vizează să prevină aplicarea unui tratament mai puțin favorabil angajaților pe durată determinată comparativ cu tratamentul aplicat angajaților permanenți similari, să prevină abuzurile care rezultă din utilizarea contractelor succesive pe durată determinată, să permită accesul la formare profesională a angajaților temporari și să garanteze faptul că angajații pe durată determinată sunt informați cu privire la posturile permanente disponibile.

10

(11)  A se vedea SEC(2005) 260, Femeile și știința: Excelență și inovație – Egalitate între bărbați și femei în domeniul științei.

11

(12)  Colaborare la distanță prin intermediul rețelelor electronice.

12

(13)  În acest context, a se vedea, de asemenea, Directiva 2002/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 80, 23.3.2002, p. 29).

13

(14)  Trebuie utilizate toate instrumentele disponibile, în special resursele internaționale sau globale accesibile pe internet, precum portalul paneuropean al mobilității cercetătorilor: http://europa.eu. int/eracareers

14

(15)  A se vedea, de asemenea, Carta europeană a cercetătorilor: Sisteme de evaluare în secțiunea 1 din prezentul document.

15

(16)  A se consulta pagina de internet http://www.enic-naric.net/ pentru informații mai detaliate privind Rețeaua NARIC (Centrele naționale de informare pentru recunoaștere academică) și Rețeaua ENIC (Rețeaua europeană a centrelor de informare).

16

(17)  Manuel Frascati, Proposed Standard Practice for Surveys on Research and Experimental Development, OECD, 2002.

17

Proposed Standard Practice for Surveys on Research and Experimental Development

(18)  COM(2003) 436, 18.7.2003: Cercetătorii în SCE: O profesie, cariere multiple.

18

(19)  A se vedea Programul de lucru – Structurarea Spațiului de Cercetare European – Resurse Umane și Mobilitate – Acțiuni Marie Curie, ediția septembrie 2004, p. 41.

19

(20)  Idem, p. 42.

20

(21)  Comunitatea se obligă să aplice dispozițiile prevăzute în prezenta recomandare beneficiarilor finanțării în contextul Programului (programelor)-cadru pentru activități de cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrație.

21

(22)  Programul (programele)-cadru pentru activități de cercetare, dezvoltare tehnologică și demonstrație.

22

---