# Europeiska unionens L 203/2012

| | ISSN 1977-0820
  doi:10.3000/19770820.L_2012.203.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 203 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 55 årgången31 juli 2012 |

ISSN 1977-0820

doi:10.3000/19770820.L_2012.203.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 203

Svensk utgåva

Lagstiftning

55 årgången31 juli 2012

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 692/2012 av den 24 juli 2012 om ändring av förordningarna (EU) nr 43/2012 och (EU) nr 44/2012 vad gäller skydd av manta samt vissa fiskemöjligheter | 1 |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 693/2012 av den 25 juli 2012 om ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 723/2011 (om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 91/2009 införts på import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av vissa fästdon av järn eller stål som avsänts från Malaysia, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia eller inte) genom att bevilja en exporterande tillverkare från Malaysia befrielse från dessa bestämmelser och genom att sluta registrera importen från den exporterande tillverkaren | 23 |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 694/2012 av den 27 juli 2012 om fastställande av fiskemöjligheterna för ansjovis i Biscayabukten för fiskesäsongen 2012/2013 | 26 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 695/2012 av den 24 juli 2012 om förbud mot fiske efter tunga i VIIIa och VIIIb med fartyg som för spansk flagg | 28 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 696/2012 av den 25 juli 2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 30 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 697/2012 av den 25 juli 2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 32 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 698/2012 av den 25 juli 2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 34 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 699/2012 av den 30 juli 2012 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet | 37 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 700/2012 av den 30 juli 2012 om avdrag från fångstkvoterna för 2012 för vissa bestånd på grund av överfiske under tidigare år | 52 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 701/2012 av den 30 juli 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker | 60 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 702/2012 av den 30 juli 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 64 |
| | | BESLUT |
| | | 2012/449/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 27 juli 2012 om ändring av beslut 2003/467/EG vad gäller fastställande av att Lettland är officiellt fritt från enzootisk bovin leukos
  [delgivet med nr C(2012) 5185]

   (
  1
  ) | 66 |
| | | 2012/450/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 27 juli 2012 om ändring av beslut 2009/821/EG vad gäller förteckningen över gränskontrollstationer
  [delgivet med nr C(2012) 5187]

   (
  1
  ) | 68 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) nr 692/2012 av den 24 juli 2012 om ändring av förordningarna (EU) nr 43/2012 och (EU) nr 44/2012 vad gäller skydd av manta samt vissa fiskemöjligheter

1

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 693/2012 av den 25 juli 2012 om ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 723/2011 (om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 91/2009 införts på import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av vissa fästdon av järn eller stål som avsänts från Malaysia, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia eller inte) genom att bevilja en exporterande tillverkare från Malaysia befrielse från dessa bestämmelser och genom att sluta registrera importen från den exporterande tillverkaren

23

*

Rådets förordning (EU) nr 694/2012 av den 27 juli 2012 om fastställande av fiskemöjligheterna för ansjovis i Biscayabukten för fiskesäsongen 2012/2013

26

*

Kommissionens förordning (EU) nr 695/2012 av den 24 juli 2012 om förbud mot fiske efter tunga i VIIIa och VIIIb med fartyg som för spansk flagg

28

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 696/2012 av den 25 juli 2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

30

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 697/2012 av den 25 juli 2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

32

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 698/2012 av den 25 juli 2012 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

34

*

Kommissionens förordning (EU) nr 699/2012 av den 30 juli 2012 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet

37

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 700/2012 av den 30 juli 2012 om avdrag från fångstkvoterna för 2012 för vissa bestånd på grund av överfiske under tidigare år

52

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 701/2012 av den 30 juli 2012 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker

60

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 702/2012 av den 30 juli 2012 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

64

BESLUT

2012/449/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 27 juli 2012 om ändring av beslut 2003/467/EG vad gäller fastställande av att Lettland är officiellt fritt från enzootisk bovin leukos
  [delgivet med nr C(2012) 5185]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2012) 5185]

1

66

2012/450/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 27 juli 2012 om ändring av beslut 2009/821/EG vad gäller förteckningen över gränskontrollstationer
  [delgivet med nr C(2012) 5187]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2012) 5187]

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 31.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 692/2012

av den 24 juli 2012

om ändring av förordningarna (EU) nr 43/2012 och (EU) nr 44/2012 vad gäller skydd av manta samt vissa fiskemöjligheter

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordningar (EU) nr 43/2012 (1) och (EU) nr 44/2012 (2) fastställde rådet fiskemöjligheterna för 2012 för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordningar (EU) nr 43/2012 (1) och (EU) nr 44/2012 (2) fastställde rådet fiskemöjligheterna för 2012 för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten.

| (2) | Vid den tionde partskonferensen för konventionen om skydd av flyttande vilda djur, som hölls i Bergen den 20–25 november 2011, lades manta (Manta birostris) till i förteckningen över skyddade arter i tilläggen I och II till konventionen. Det är därför lämpligt att säkerställa skydd för manta avseende EU-fartyg som fiskar i alla vatten och för andra fartyg än EU-fartyg som fiskar i EU-vatten. |
| --- | --- |

(2)

Vid den tionde partskonferensen för konventionen om skydd av flyttande vilda djur, som hölls i Bergen den 20–25 november 2011, lades manta (Manta birostris) till i förteckningen över skyddade arter i tilläggen I och II till konventionen. Det är därför lämpligt att säkerställa skydd för manta avseende EU-fartyg som fiskar i alla vatten och för andra fartyg än EU-fartyg som fiskar i EU-vatten.

| (3) | Möjligheten att genomföra försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fångstkvoter för olika bestånd i Internationella havsforskningsrådet (Ices) område VII har framförts till vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) för att fastställa fångstkvoters inverkan på dödlighet, utkast och selektiva fiskemetoder i blandade fisken. Försöksverksamheten skulle genomföras på bestånden av rödspätta, marulk, glasvar och kummel, för vilka en ytterligare kvot på 1 % skulle finnas tillgänglig, samt på beståndet av kolja, för vilket en ytterligare kvot på 5 % skulle finnas tillgänglig. STECF uttrycker i sitt svar på begäran från kommissionen stöd för denna försöksverksamhet och ser den som ett viktigt steg mot att utveckla förvaltningsstrategin för fångstkvoter. STECF noterar även en mycket låg risk att den totala fiskedödligheten i de berörda bestånden ökar genom denna försöksverksamhet. Följaktligen är det lämpligt att ändra de relevanta TAC-uppgifterna så att dessa ytterligare kvoter tillgängliggörs för de medlemsstater som deltar i den bedömda försöksverksamheten. |
| --- | --- |

(3)

Möjligheten att genomföra försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fångstkvoter för olika bestånd i Internationella havsforskningsrådet (Ices) område VII har framförts till vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) för att fastställa fångstkvoters inverkan på dödlighet, utkast och selektiva fiskemetoder i blandade fisken. Försöksverksamheten skulle genomföras på bestånden av rödspätta, marulk, glasvar och kummel, för vilka en ytterligare kvot på 1 % skulle finnas tillgänglig, samt på beståndet av kolja, för vilket en ytterligare kvot på 5 % skulle finnas tillgänglig. STECF uttrycker i sitt svar på begäran från kommissionen stöd för denna försöksverksamhet och ser den som ett viktigt steg mot att utveckla förvaltningsstrategin för fångstkvoter. STECF noterar även en mycket låg risk att den totala fiskedödligheten i de berörda bestånden ökar genom denna försöksverksamhet. Följaktligen är det lämpligt att ändra de relevanta TAC-uppgifterna så att dessa ytterligare kvoter tillgängliggörs för de medlemsstater som deltar i den bedömda försöksverksamheten.

| (4) | Kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (WCPFC) upphävde, vid sitt åttonde årliga möte den 26–30 mars i Guam (USA), med omedelbar verkan sina bestämmelser om områden stängda för fiske med snörpvad efter storögd tonfisk och gulfenad tonfisk i vissa områden på det fria havet. Dessa bestämmelser om stängda områden infördes i unionslagstiftningen genom artikel 32 i förordning (EU) nr 44/2012, som därför bör upphävas. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen för bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (WCPFC) upphävde, vid sitt åttonde årliga möte den 26–30 mars i Guam (USA), med omedelbar verkan sina bestämmelser om områden stängda för fiske med snörpvad efter storögd tonfisk och gulfenad tonfisk i vissa områden på det fria havet. Dessa bestämmelser om stängda områden infördes i unionslagstiftningen genom artikel 32 i förordning (EU) nr 44/2012, som därför bör upphävas.

| (5) | Förenade kungariket lämnade information om torskfångster för en grupp fartyg som fiskar efter drottningkammusslor med bottentrål i Irländska sjön. På grundval av denna information, såsom den bedömts av STECF, går det att fastställa att torskfångsterna, inklusive utkast, för de fartyg som deltar i denna verksamhet inte överstiger 1,5 % av de totala fångsterna för gruppen av fartyg. Om man dessutom beaktar de åtgärder som införts för att säkerställa övervakning och kontroll av den fiskeverksamhet som bedrivs av den fartygsgrupp som deltar i verksamheten och att medtagande av gruppen skulle utgöra en oproportionerligt stor administrativ börda med tanke på dess totala inverkan på torskbestånden, är det lämpligt att utesluta gruppen av fartyg som fiskar efter drottningkammusslor med bottentrål i Irländska sjön från tillämpningen av det ansträngningssystem som fastställs i kapitel III i rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (3). |
| --- | --- |

(5)

Förenade kungariket lämnade information om torskfångster för en grupp fartyg som fiskar efter drottningkammusslor med bottentrål i Irländska sjön. På grundval av denna information, såsom den bedömts av STECF, går det att fastställa att torskfångsterna, inklusive utkast, för de fartyg som deltar i denna verksamhet inte överstiger 1,5 % av de totala fångsterna för gruppen av fartyg. Om man dessutom beaktar de åtgärder som införts för att säkerställa övervakning och kontroll av den fiskeverksamhet som bedrivs av den fartygsgrupp som deltar i verksamheten och att medtagande av gruppen skulle utgöra en oproportionerligt stor administrativ börda med tanke på dess totala inverkan på torskbestånden, är det lämpligt att utesluta gruppen av fartyg som fiskar efter drottningkammusslor med bottentrål i Irländska sjön från tillämpningen av det ansträngningssystem som fastställs i kapitel III i rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (3).

| (6) | TAC för torsk i Kattegatt bör vara lika stor som unionens kvot. Den relevanta uppgiften i förordning (EU) nr 43/2012 bör korrigeras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

TAC för torsk i Kattegatt bör vara lika stor som unionens kvot. Den relevanta uppgiften i förordning (EU) nr 43/2012 bör korrigeras i enlighet med detta.

| (7) | Ytterligare fiskemöjligheter har blivit tillgängliga för unionen 2012 till följd av kvotöverföringar mellan unionen och andra avtalsslutande parter i Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (Nafo). Därför bör bilaga IC till förordning (EU) nr 44/2012 ändras för år 2012 för att avspegla dessa nya fiskemöjligheter. Dessa ändringar rör år 2012 och påverkar inte principen om relativ stabilitet. |
| --- | --- |

(7)

Ytterligare fiskemöjligheter har blivit tillgängliga för unionen 2012 till följd av kvotöverföringar mellan unionen och andra avtalsslutande parter i Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (Nafo). Därför bör bilaga IC till förordning (EU) nr 44/2012 ändras för år 2012 för att avspegla dessa nya fiskemöjligheter. Dessa ändringar rör år 2012 och påverkar inte principen om relativ stabilitet.

| (8) | Bilaga IIC till förordning (EU) nr 43/2012 fastställer begränsningar av fiskeansträngningen inom ramen för förvaltningen av bestånden av tunga i västra delen av Engelska kanalen i Ices-sektion VIIe. På begäran av Förenade kungariket rådfrågade kommissionen STECF huruvida bilaga IIC kunde ändras så att man fastställer en rullande referensperiod för undantaget för fasta redskap i punkt 1.2 i den bilagan, i stället för det nuvarande fasta referensåret. STECF anger i sitt svar att ett mer närliggande år eller en rullande referensperiod baserad på flera närliggande år vore att föredra och att konsekvenserna av denna förändring för hur stor ansträngning som krävs inom fisket bör vara försumbara. |
| --- | --- |

(8)

Bilaga IIC till förordning (EU) nr 43/2012 fastställer begränsningar av fiskeansträngningen inom ramen för förvaltningen av bestånden av tunga i västra delen av Engelska kanalen i Ices-sektion VIIe. På begäran av Förenade kungariket rådfrågade kommissionen STECF huruvida bilaga IIC kunde ändras så att man fastställer en rullande referensperiod för undantaget för fasta redskap i punkt 1.2 i den bilagan, i stället för det nuvarande fasta referensåret. STECF anger i sitt svar att ett mer närliggande år eller en rullande referensperiod baserad på flera närliggande år vore att föredra och att konsekvenserna av denna förändring för hur stor ansträngning som krävs inom fisket bör vara försumbara.

| (9) | Summan av de kvoter som tilldelats medlemsstaterna inom TAC:en för vitbrosme i Nafo 3NO ger en unionskvot som är 1 ton större än de fiskemöjligheter som fastställts inom ramen för denna regionala fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO). Den relevanta kvottilldelningen i förordning (EU) nr 44/2012 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Summan av de kvoter som tilldelats medlemsstaterna inom TAC:en för vitbrosme i Nafo 3NO ger en unionskvot som är 1 ton större än de fiskemöjligheter som fastställts inom ramen för denna regionala fiskeriförvaltningsorganisation (RFMO). Den relevanta kvottilldelningen i förordning (EU) nr 44/2012 bör ändras i enlighet med detta.

| (10) | Samråden om fiskemöjligheter mellan unionen, Island och Färöarna har inte resulterat i någon överenskommelse för 2012. Följaktligen kan de fiskemöjligheter som avsatts för dessa samråd nu fördelas till medlemsstaterna. Kuststaternas samråd i Reykjavik den 17 februari 2012 om förvaltningen av makrillbestånden i Nordostatlanten avslutades också utan konkret resultat. Därefter har unionen och Norge, i enlighet med sin bilaterala överenskommelse, enats om att fastställa sina respektive fiskemöjligheter för makrill för 2012. Följaktligen bör artikel 1 i förordning (EU) nr 44/2012 och relevanta TAC:er i bilagorna IA och IB till denna ändras, i syfte att fördela de icke tilldelade kvoterna och för att återspegla den traditionella tilldelningen av makrill i Nordostatlanten. |
| --- | --- |

(10)

Samråden om fiskemöjligheter mellan unionen, Island och Färöarna har inte resulterat i någon överenskommelse för 2012. Följaktligen kan de fiskemöjligheter som avsatts för dessa samråd nu fördelas till medlemsstaterna. Kuststaternas samråd i Reykjavik den 17 februari 2012 om förvaltningen av makrillbestånden i Nordostatlanten avslutades också utan konkret resultat. Därefter har unionen och Norge, i enlighet med sin bilaterala överenskommelse, enats om att fastställa sina respektive fiskemöjligheter för makrill för 2012. Följaktligen bör artikel 1 i förordning (EU) nr 44/2012 och relevanta TAC:er i bilagorna IA och IB till denna ändras, i syfte att fördela de icke tilldelade kvoterna och för att återspegla den traditionella tilldelningen av makrill i Nordostatlanten.

| (11) | Enligt en rekommendation från Ices och STECF krävs det en betydande minskning av TAC:en för tobisfiskar i EU-vatten inom Ices-sektionerna IIa och IIIa och Ices-delområde IV. Till följd av denna rekommendation enades Norge och unionen, under överläggningar som avslutades den 9 mars 2012, om att minska överföringen avseende tobisfiskar till Norge. Förordning (EU) nr 44/2012 bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Enligt en rekommendation från Ices och STECF krävs det en betydande minskning av TAC:en för tobisfiskar i EU-vatten inom Ices-sektionerna IIa och IIIa och Ices-delområde IV. Till följd av denna rekommendation enades Norge och unionen, under överläggningar som avslutades den 9 mars 2012, om att minska överföringen avseende tobisfiskar till Norge. Förordning (EU) nr 44/2012 bör ändras i enlighet med detta.

| (12) | Vid det tredje internationella mötet, i maj 2007, med syftet att skapa en regional fiskeriförvaltningsorganisation för södra Stilla havet (SPRFMO) antog deltagarna tillfälliga bestämmelser, inklusive fiskemöjligheter, för att reglera pelagiskt fiske och bottenfiske i detta område fram till dess att denna regionala förvaltningsorganisation inrättas. De tillfälliga bestämmelserna reviderades vid den andra förberedande konferensen för SPRFMO-kommissionen i januari 2011 och reviderades sedan igen vid den tredje förberedande konferensen för SPRFMO-kommissionen den 30 januari–3 februari 2012. De tillfälliga bestämmelserna är frivilliga och inte rättsligt bindande enligt internationell rätt. I överensstämmelse med de förpliktelser i fråga om samarbete och bevarande som fastslagits i den internationella havsrätten är det emellertid lämpligt att införliva dessa bestämmelser i unionsrätten genom att det fastställs en samlad kvot för unionen och en fördelning av denna kvot mellan de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(12)

Vid det tredje internationella mötet, i maj 2007, med syftet att skapa en regional fiskeriförvaltningsorganisation för södra Stilla havet (SPRFMO) antog deltagarna tillfälliga bestämmelser, inklusive fiskemöjligheter, för att reglera pelagiskt fiske och bottenfiske i detta område fram till dess att denna regionala förvaltningsorganisation inrättas. De tillfälliga bestämmelserna reviderades vid den andra förberedande konferensen för SPRFMO-kommissionen i januari 2011 och reviderades sedan igen vid den tredje förberedande konferensen för SPRFMO-kommissionen den 30 januari–3 februari 2012. De tillfälliga bestämmelserna är frivilliga och inte rättsligt bindande enligt internationell rätt. I överensstämmelse med de förpliktelser i fråga om samarbete och bevarande som fastslagits i den internationella havsrätten är det emellertid lämpligt att införliva dessa bestämmelser i unionsrätten genom att det fastställs en samlad kvot för unionen och en fördelning av denna kvot mellan de berörda medlemsstaterna.

| (13) | Förordningarna (EU) nr 43/2012 och (EU) nr 44/2012 tillämpas, i allmänhet, från och med den 1 januari 2012. Den här förordningen bör därför också tillämpas från och med den dagen. En sådan retroaktiv tillämpning kommer inte att påverka tillämpningen av principerna om rättssäkerhet och skydd för berättigade förväntningar, eftersom fiskemöjligheterna i fråga ännu inte har uttömts. De nya bestämmelserna om manta bör dock endast tillämpas från och med dagen för ikraftträdandet av ändringen av de relevanta tilläggen till konventionen om skydd av flyttande vilda djur, i enlighet med artikel XI.5 i konventionen. På samma sätt bör upphävandet av artikel 32 av förordning (EU) nr 44/2012 gälla från och med den 31 mars 2012, i överensstämmelse med det datum som angetts av WCPFC för dess ikraftträdande. Eftersom ändringarna av vissa fångstbegränsningar påverkar den ekonomiska verksamheten och planeringen av fiskeåret för EU-fartygen bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter dess offentliggörande. |
| --- | --- |

(13)

Förordningarna (EU) nr 43/2012 och (EU) nr 44/2012 tillämpas, i allmänhet, från och med den 1 januari 2012. Den här förordningen bör därför också tillämpas från och med den dagen. En sådan retroaktiv tillämpning kommer inte att påverka tillämpningen av principerna om rättssäkerhet och skydd för berättigade förväntningar, eftersom fiskemöjligheterna i fråga ännu inte har uttömts. De nya bestämmelserna om manta bör dock endast tillämpas från och med dagen för ikraftträdandet av ändringen av de relevanta tilläggen till konventionen om skydd av flyttande vilda djur, i enlighet med artikel XI.5 i konventionen. På samma sätt bör upphävandet av artikel 32 av förordning (EU) nr 44/2012 gälla från och med den 31 mars 2012, i överensstämmelse med det datum som angetts av WCPFC för dess ikraftträdande. Eftersom ändringarna av vissa fångstbegränsningar påverkar den ekonomiska verksamheten och planeringen av fiskeåret för EU-fartygen bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter dess offentliggörande.

| (14) | När förordning (EU) nr 44/2012 antogs omfattade inte det högsta antalet EU-fartyg med tillstånd att fiska efter svärdfisk och långfenad tonfisk i Indiska oceanens tonfiskkommissions (IOTC) konventionsområde 15 fiskefartyg som för Frankrikes flagg och är registrerade i La Réunion. Unionens TAC i den bilagan bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

När förordning (EU) nr 44/2012 antogs omfattade inte det högsta antalet EU-fartyg med tillstånd att fiska efter svärdfisk och långfenad tonfisk i Indiska oceanens tonfiskkommissions (IOTC) konventionsområde 15 fiskefartyg som för Frankrikes flagg och är registrerade i La Réunion. Unionens TAC i den bilagan bör ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av förordning (EU) nr 43/2012

Förordning (EU) nr 43/2012 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 12.1 ska följande led läggas till:






  ”g) | manta (Manta birostris) i alla vatten.” |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 12.1 ska följande led läggas till:

”g)

manta (Manta birostris) i alla vatten.”

| 2. | En ny artikel ska införas efter artikel 13:
  ”Artikel 13a
  Ändringar av förordning (EG) nr 754/2009
  I artikel 1 i förordning (EG) nr 754/2009 ska följande punkt läggas till:






  ’i) | den grupp av fartyg som för Förenade kungarikets flagg som avses i begäran från Förenade kungariket av den 16 mars 2012 och som deltar i fiske efter drottningkammusslor (Aequipecten opercularis) i Irländska sjön (Ices-område VIIa) runt Isle of Man med specialiserad utrustning med trål med trålbord med en maskstorlek på 80–100 mm som utformats för att selektera bort fiskfångster (överteln på 2 fot, korta eller inga sveplinor och liten trålöppning).’ ” |
| --- | --- | --- |

2.

En ny artikel ska införas efter artikel 13:

”Artikel 13a

Ändringar av förordning (EG) nr 754/2009

I artikel 1 i förordning (EG) nr 754/2009 ska följande punkt läggas till:

’i)

den grupp av fartyg som för Förenade kungarikets flagg som avses i begäran från Förenade kungariket av den 16 mars 2012 och som deltar i fiske efter drottningkammusslor (Aequipecten opercularis) i Irländska sjön (Ices-område VIIa) runt Isle of Man med specialiserad utrustning med trål med trålbord med en maskstorlek på 80–100 mm som utformats för att selektera bort fiskfångster (överteln på 2 fot, korta eller inga sveplinor och liten trålöppning).’ ”

| 3. | Bilaga I ska ändras i enlighet med texten i bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

3.

Bilaga I ska ändras i enlighet med texten i bilaga I till den här förordningen.

Artikel 2

Ändringar av förordning (EU) nr 44/2012

Förordning (EU) nr 44/2012 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1 ska punkterna 3 och 4 utgå. |
| --- | --- |

1.

I artikel 1 ska punkterna 3 och 4 utgå.

| 2. | I artikel 13.1 ska följande led läggas till:






  ”g) | manta (Manta birostris) i alla vatten.” |
| --- | --- | --- |

2.

I artikel 13.1 ska följande led läggas till:

”g)

manta (Manta birostris) i alla vatten.”

| 3. | Artikel 32 ska utgå. |
| --- | --- |

3.

Artikel 32 ska utgå.

| 4. | I artikel 37.1 ska följande led läggas till:






  ”g) | manta (Manta birostris) i EU-vatten.” |
| --- | --- | --- |

4.

I artikel 37.1 ska följande led läggas till:

”g)

manta (Manta birostris) i EU-vatten.”

| 5. | Bilagorna I, IA, IB, IC, IJ och VI ska ändras i enlighet med texten i bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

5.

Bilagorna I, IA, IB, IC, IJ och VI ska ändras i enlighet med texten i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning ska tillämpas från och med den 1 januari 2012.

Genom undantag från andra stycket i denna artikel ska artiklarna 1.1, 2.2 och 2.4, bilagorna I.1 och II.1 tillämpas från och med den 23 februari 2012 och artikel 2.3 ska tillämpas från och med den 31 mars 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 juli 2012.

På rådets vägnar

A. D. MAVROYIANNIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 25, 27.1.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 25, 27.1.2012, s. 55.

2

(3)  EUT L 348, 24.12.2008, s. 20.

3

---

BILAGA I

DEL A

Bilaga I till förordning (EU) nr 43/2012 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Del A ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande uppgifter ska föras in i den första tabellen (jämförelsetabell mellan latinska namn och trivialnamn) efter Mallotus villosus:







  ”Manta birostris | RMB | Manta” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Del A ska ändras på följande sätt:

a)

Följande uppgifter ska föras in i den första tabellen (jämförelsetabell mellan latinska namn och trivialnamn) efter Mallotus villosus:

”Manta birostris

RMB

Manta”

| b) | Följande uppgifter ska föras in i den andra tabellen (jämförelsetabell mellan trivialnamn och latinska namn) efter makrill:







  ”Manta | RMB | Manta birostris” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Följande uppgifter ska föras in i den andra tabellen (jämförelsetabell mellan trivialnamn och latinska namn) efter makrill:

”Manta

RMB

Manta birostris”

| 2. | I del B






  a) | ska uppgifterna för torsk i Kattegatt ersättas med följande:














  ”Art | : | Torsk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

I del B

a)

ska uppgifterna för torsk i Kattegatt ersättas med följande:

”Art

:

Torsk

Gadus morhua

| Zon | : | Kattegatt
  (COD/03AS.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Kattegatt

(COD/03AS.)

Danmark

82 (1)

Analytisk TAC

Tyskland

2 (1)

Sverige

49 (1)

Unionen

133 (1)

TAC

133 (1)

| b) | ska uppgifterna för glasvar i VII ersättas med följande:














  ”Art | : | Glasvar

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

ska uppgifterna för glasvar i VII ersättas med följande:

”Art

:

Glasvar

Lepidorhombus spp.

| Zon | : | VII
  (LEZ/07.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

VII

(LEZ/07.)

Belgien

470 (2)

Analytisk TAC

Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas.

Spanien

5 216 (2)

Frankrike

6 329 (2)

Irland

2 878 (2)

Förenade kungariket

2 492 (2)

Unionen

17 385

TAC

17 385

| c) | ska uppgifterna för marulk i VII ersättas med följande:














  ”Art | : | Marulk

  Lophiidae |
| --- | --- | --- | --- |

c)

ska uppgifterna för marulk i VII ersättas med följande:

”Art

:

Marulk

Lophiidae

| Zon | : | VII
  (ANF/07.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

VII

(ANF/07.)

Belgien

2 835 (3)
   (4)

Analytisk TAC

Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas.

Tyskland

316 (3)
   (4)

Spanien

1 126 (3)
   (4)

Frankrike

18 191 (3)
   (4)

Irland

2 325 (3)
   (4)

Nederländerna

367 (3)
   (4)

Förenade kungariket

5 517 (3)
   (4)

Unionen

30 677 (3)

TAC

30 677 (3)

| d) | ska uppgifterna för kolja i VIIb–k, VIII, IX och X, EU-vatten i Cecaf 34.1.1 ersättas med följande:














  ”Kolja | : | Kolja

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- | --- |

d)

ska uppgifterna för kolja i VIIb–k, VIII, IX och X, EU-vatten i Cecaf 34.1.1 ersättas med följande:

”Kolja

:

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

| Zon | : | VIIb–k, VIII, IX och X, EU-vatten i Cecaf 34.1.1
  (HAD/7X7A34) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

VIIb–k, VIII, IX och X, EU-vatten i Cecaf 34.1.1

(HAD/7X7A34)

Belgien

185 (5)

Analytisk TAC

Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas.

Frankrike

11 096 (5)

Irland

3 699 (5)

Förenade kungariket

1 665 (5)

Unionen

16 645

TAC

16 645

| e) | ska uppgifterna för kummel i VI och VII, EU-vatten och internationella vatten i Vb, internationella vatten i XII och XIV ersättas med följande:














  ”Art | : | Kummel

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- | --- |

e)

ska uppgifterna för kummel i VI och VII, EU-vatten och internationella vatten i Vb, internationella vatten i XII och XIV ersättas med följande:

”Art

:

Kummel

Merluccius merluccius

| Zone | : | VI och VII, EU-vatten och internationella vatten i Vb, internationella vatten i XII och XIV
  (HKE/571214) |
| --- | --- | --- |

Zone

:

VI och VII, EU-vatten och internationella vatten i Vb, internationella vatten i XII och XIV

(HKE/571214)

Belgien

284 (6)
   (8)

Analytisk TAC

Artikel 11 i denna förordning ska tillämpas.

Spanien

9 109 (8)

Frankrike

14 067 (6)
   (8)

Irland

1 704 (8)

Nederländerna

183 (6)
   (8)

Förenade kungariket

5 553 (6)
   (8)

Unionen

30 900

TAC

30 900 (7)

Särskilda villkor:

Inom gränserna för ovan nämnda kvoter får högst de nedan angivna mängderna fiskas i följande områden:

| | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Belgien | 37 |
| Spanien | 1 469 |
| Frankrike | 1 469 |
| Irland | 184 |
| Nederländerna | 18 |
| Förenade kungariket | 827 |
| Unionen | 4 004” |

VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe

(HKE/*8ABDE)

Belgien

37

Spanien

1 469

Frankrike

1 469

Irland

184

Nederländerna

18

Förenade kungariket

827

Unionen

4 004”

| f) | ska uppgifterna för rödspätta i VIId och VIIe ersättas med följande:














  ”Art | : | Rödspätta

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- | --- |

f)

ska uppgifterna för rödspätta i VIId och VIIe ersättas med följande:

”Art

:

Rödspätta

Pleuronectes platessa

| Zon | : | VIId och VIIe
  (PLE/7DE.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

VIId och VIIe

(PLE/7DE.)

Belgien

828 (9)

Analytisk TAC

Frankrike

2 761 (9)

Förenade kungariket

1 473 (9)

Unionen

5 062

TAC

5 062

DEL B

| 1. | I tillägg I till bilaga IIA till förordning (EU) nr 43/2012 ska tabell c, kolumnen för Förenade kungariket (UK) ersättas med följande:
  ”UK
  339 592
  1 086 399
  0
  0
  111 693
  5 970
  158
  70 614” |
| --- | --- |

1.

I tillägg I till bilaga IIA till förordning (EU) nr 43/2012 ska tabell c, kolumnen för Förenade kungariket (UK) ersättas med följande:

”UK

339 592

1 086 399

0

0

111 693

5 970

158

70 614”

| 2. | I bilaga IIC till förordning (EU) nr 43/2012 ska punkt 1.2 ersättas med följande:






  ”1.2 | Fartyg som fiskar med fasta nätredskap med en maskstorlek på 120 mm eller större och som enligt sina fiskeregister registrerats för mindre än 300 kg tunga i levande vikt per år under de tre föregående åren ska undantas från tillämpningen av denna bilaga förutsatt att






  a) | fartygen fångar mindre än 300 kg tunga i levande vikt under förvaltningsperioden 2012, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

I bilaga IIC till förordning (EU) nr 43/2012 ska punkt 1.2 ersättas med följande:

”1.2

Fartyg som fiskar med fasta nätredskap med en maskstorlek på 120 mm eller större och som enligt sina fiskeregister registrerats för mindre än 300 kg tunga i levande vikt per år under de tre föregående åren ska undantas från tillämpningen av denna bilaga förutsatt att

a)

fartygen fångar mindre än 300 kg tunga i levande vikt under förvaltningsperioden 2012,

| b) | fartygen inte omlastar fisk till ett annat fartyg till sjöss, |
| --- | --- |

b)

fartygen inte omlastar fisk till ett annat fartyg till sjöss,

| c) | varje berörd medlemsstat senast den 31 juli 2012 och den 31 januari 2013 till kommissionen rapporterar fartygens fångster av tunga under de tre föregående åren samt fångster av tunga under 2012. |
| --- | --- |

c)

varje berörd medlemsstat senast den 31 juli 2012 och den 31 januari 2013 till kommissionen rapporterar fartygens fångster av tunga under de tre föregående åren samt fångster av tunga under 2012.

Om något av dessa villkor inte uppfylls ska de berörda fartygen med omedelbar verkan inte längre undantas från tillämpningen av denna bilaga.”

---

(1)  Gäller endast bifångster. Riktat fiske är inte tillåtet.”

(2)  Utöver denna kvot får en medlemsstat tilldela fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken ytterligare fångster inom en gräns på ytterligare 1 % av den kvot som tilldelats medlemsstaten i enlighet med villkoren i artikel 7 i denna förordning.”

(3)  Särskilda villkor: varav upp till 5 % får fiskas i VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe (ANF/*8ABDE).

(4)  Utöver denna kvot får en medlemsstat tilldela fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken ytterligare fångster inom en gräns på ytterligare 1 % av den kvot som tilldelats medlemsstaten i enlighet med villkoren i artikel 7 i denna förordning.”

(5)  Utöver denna kvot får en medlemsstat tilldela fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken ytterligare fångster inom en gräns på ytterligare 5 % av den kvot som tilldelats medlemsstaten i enlighet med villkoren i artikel 7 i denna förordning.”

(6)  Överföringar av denna kvot får göras till EU-vatten i IIa och IV. Sådana överföringar måste dock anmälas i förväg till kommissionen.

(7)  Inom en sammanlagd TAC på 55 105 ton för det nordliga kummelbeståndet.

(8)  Utöver denna kvot får en medlemsstat tilldela fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken ytterligare fångster inom en gräns på ytterligare 1 % av den kvot som tilldelats medlemsstaten i enlighet med villkoren i artikel 7 i denna förordning.

Särskilda villkor:

Inom gränserna för ovan nämnda kvoter får högst de nedan angivna mängderna fiskas i följande områden:

| | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Belgien | 37 |
| Spanien | 1 469 |
| Frankrike | 1 469 |
| Irland | 184 |
| Nederländerna | 18 |
| Förenade kungariket | 827 |
| Unionen | 4 004” |

VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe

(HKE/*8ABDE)

Belgien

37

Spanien

1 469

Frankrike

1 469

Irland

184

Nederländerna

18

Förenade kungariket

827

Unionen

4 004”

(9)  Utöver denna kvot får en medlemsstat tilldela fartyg som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken ytterligare fångster inom en gräns på ytterligare 1 % av den kvot som tilldelats medlemsstaten i enlighet med villkoren i artikel 7 i denna förordning.”

---

BILAGA II

Bilagorna I, IA, IB, IC, IJ och VI till förordning (EU) nr 44/2012 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande uppgifter ska föras in i den första tabellen (jämförelsetabell mellan latinska namn och trivialnamn) efter Mallotus villosus:







  ”Manta birostris | RMB | Manta” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

Följande uppgifter ska föras in i den första tabellen (jämförelsetabell mellan latinska namn och trivialnamn) efter Mallotus villosus:

”Manta birostris

RMB

Manta”

| b) | Följande uppgifter ska föras in i den andra tabellen (jämförelsetabell mellan trivialnamn och latinska namn) efter makrill:







  ”Manta | RMB | Manta birostris” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Följande uppgifter ska föras in i den andra tabellen (jämförelsetabell mellan trivialnamn och latinska namn) efter makrill:

”Manta

RMB

Manta birostris”

| 2. | Bilaga IA ska ändras på följande sätt:






  a) | Uppgifterna för tobisfiskar och därtill hörande bifångster i EU-vatten i IIa, IIIa och IV ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Tobisfiskar och därtill hörande bifångster

  Ammodytes spp. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Bilaga IA ska ändras på följande sätt:

a)

Uppgifterna för tobisfiskar och därtill hörande bifångster i EU-vatten i IIa, IIIa och IV ska ersättas med följande:

”Art

:

Tobisfiskar och därtill hörande bifångster

Ammodytes spp.

| Zon | : | EU-vatten i IIa, IIIa och IV (1)

  (SAN/2A3A4.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

EU-vatten i IIa, IIIa och IV (1)

(SAN/2A3A4.)

Danmark

34 072 (2)

Analytisk TAC

Förenade kungariket

745 (2)

Tyskland

52 (2)

Sverige

1 251 (2)

Unionen

36 120

Norge

2 300

TAC

38 420

Särskilda villkor:

Inom ovannämnda kvoter får högst nedan angivna mängder fiskas i följande förvaltningsområden för tobisfiskar, enligt definitionerna i bilaga IIB:

| Zon | : | EU-vatten i förvaltningsområden för tobisfiskar () |
| --- | --- | --- |

Zon

:

EU-vatten i förvaltningsområden för tobisfiskar ()

1

2

3

4

5

6

7

(SAN/*234_1)

(SAN/*234_2)

(SAN/*234_3)

(SAN/*234_4)

(SAN/*234_5)

(SAN/*234_6)

(SAN/*234_7)

Danmark

19 526

4 717

4 717

4 717

0

395

0

Förenade kungariket

427

103

103

103

0

9

0

Tyskland

30

7

7

7

0

1

0

Sverige

717

173

173

173

0

15

0

Unionen

20 700

5 000

5 000

5 000

0

420

0

Norge

2 300

0

0

0

0

0

0

Totalt

23 000

5 000

5 000

5 000

0

420

0

()  Får ses över i enlighet med artikel 5.4 i denna förordning.”;

| b) | Uppgifterna för sill i EU-vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VIaN ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Sill

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Uppgifterna för sill i EU-vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VIaN ska ersättas med följande:

”Art

:

Sill

Clupea harengus

| Zon | : | EU-vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VIaN (4)

  (HER/5B6ANB) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

EU-vatten och internationella vatten i Vb, VIb och VIaN (4)

(HER/5B6ANB)

Tyskland

2 560

Analytisk TAC

Frankrike

484

Irland

3 459

Nederländerna

2 560

Förenade kungariket

13 837

Unionen

22 900

TAC

22 900

| c) | Uppgifterna för blåvitling i EU-vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Blåvitling

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Uppgifterna för blåvitling i EU-vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV ska ersättas med följande:

”Art

:

Blåvitling

Micromesistius poutassou

| Zon | : | EU-vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

EU-vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV

(WHB/1X14)

Danmark

10 370 (5)

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 7 i denna förordning ska tillämpas.

Tyskland

4 032 (5)

Spanien

8 791 (5)
   (6)

Frankrike

7 217 (5)

Irland

8 030 (5)

Nederländerna

12 645 (5)

Portugal

817 (5)
   (6)

Sverige

2 565 (5)

Förenade kungariket

13 454 (5)

Unionen

67 921 (5)

Norge

30 000

TAC

391 000

| d) | Uppgifterna för birkelånga i EU-vatten och internationella vatten i Vb, VI, och VII ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Birkelånga

  Molva dypterygia |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Uppgifterna för birkelånga i EU-vatten och internationella vatten i Vb, VI, och VII ska ersättas med följande:

”Art

:

Birkelånga

Molva dypterygia

| Zon | : | EU-vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII
  (BLI/5B67-) (9) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

EU-vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII

(BLI/5B67-) (9)

Tyskland

20

Analytisk TAC

Artikel 12 i denna förordning ska tillämpas.

Estland

3

Spanien

62

Frankrike

1 423

Irland

5

Litauen

1

Polen

1

Förenade kungariket

362

Övriga

5 (7)

Unionen

1 882

Norge

150 (8)

TAC

2 032

| e) | Uppgifterna för långa i EU-vatten och internationella vatten i VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Långa

  Molva molva |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Uppgifterna för långa i EU-vatten och internationella vatten i VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV ska ersättas med följande:

”Art

:

Långa

Molva molva

| Zon | : | EU-vatten och internationella vatten i VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV
  (LIN/6X14.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

EU-vatten och internationella vatten i VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV

(LIN/6X14.)

Belgien

30

Analytisk TAC

Artikel 12 i denna förordning ska tillämpas.

Danmark

5

Tyskland

109

Spanien

2 211

Frankrike

2 357

Irland

591

Portugal

5

Förenade kungariket

2 716

Unionen

8 024

Norge

6 140 (12)
   (13)

TAC

14 164

| f) | Uppgifterna för makrill i IIIa och IV; EU-vatten i IIa, IIIb, IIIc och delområdena 22–32 ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Makrill

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Uppgifterna för makrill i IIIa och IV; EU-vatten i IIa, IIIb, IIIc och delområdena 22–32 ska ersättas med följande:

”Art

:

Makrill

Scomber scombrus

| Zon | : | IIIa och IV; EU-vatten i IIa, IIIb, IIIc och delområdena 22–32
  (MAC/2A34.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

IIIa och IV; EU-vatten i IIa, IIIb, IIIc och delområdena 22–32

(MAC/2A34.)

Belgien

512 (16)

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 7 i denna förordning ska tillämpas.

Danmark

17 580 (16)

Tyskland

534 (16)

Frankrike

1 612 (16)

Nederländerna

1 623 (16)

Sverige

4 813 (14)
   (15)
   (16)

Förenade kungariket

1 503 (16)

Unionen

28 177 (14)
   (16)

Norge

167 197 (17)

TAC

Ej tillämpligt

Särskilda villkor:

Inom ovannämnda kvoter får högst nedan angivna mängder fiskas i följande områden:

| | IIIa
  (MAC/*03A.) | IIIa och IVbc
  (MAC/*3A4BC) | IVb
  (MAC/*04B.) | IVc
  (MAC/*04C.) | VI, internationella vatten i IIa, under perioden 1 januari–31 mars 2012 samt i december 2012
  (MAC/*2A6.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Danmark | 0 | 4 130 | 0 | 0 | 9 482 |
| Frankrike | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Nederländerna | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Sverige | 0 | 0 | 390 | 10 | 1 829 |
| Förenade kungariket | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Norge | 3 000 | 0 | 0 | 0 | 0” |

IIIa

(MAC/*03A.)

IIIa och IVbc

(MAC/*3A4BC)

IVb

(MAC/*04B.)

IVc

(MAC/*04C.)

VI, internationella vatten i IIa, under perioden 1 januari–31 mars 2012 samt i december 2012

(MAC/*2A6.)

Danmark

0

4 130

0

0

9 482

Frankrike

0

490

0

0

0

Nederländerna

0

490

0

0

0

Sverige

0

0

390

10

1 829

Förenade kungariket

0

490

0

0

0

Norge

3 000

0

0

0

0”

| g) | Uppgifterna för makrill i VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Makrill

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- | --- |

g)

Uppgifterna för makrill i VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV ska ersättas med följande:

”Art

:

Makrill

Scomber scombrus

| Zon | : | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV
  (MAC/2CX14-) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV

(MAC/2CX14-)

Tyskland

20 427

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 7 i denna förordning ska tillämpas.

Spanien

22

Estland

170

Frankrike

13 619

Irland

68 089

Lettland

126

Litauen

126

Nederländerna

29 788

Polen

1 438

Förenade kungariket

187 248

Unionen

321 053

Norge

13 898 (18)
   (19)

TAC

Ej tillämpligt

Särskilda villkor:

Inom ovannämnda kvoter får högst nedan angivna mängder fiskas i följande områden och under nedan angivna perioder.

| | EU-vatten och norska vatten i IVa
  (MAC/*04A-EN)
  Under perioderna 1 januari–15 februari 2012 och 1 september–31 december 2012 | Norska vatten i IIa
  (MAC/*2AN-) |
| --- | --- | --- |
| Tyskland | 8 219 | 837 |
| Frankrike | 5 479 | 557 |
| Irland | 27 396 | 2 790 |
| Nederländerna | 11 985 | 1 220 |
| Förenade kungariket | 75 342 | 7 672 |
| Unionen | 128 421 | 13 076”; |

EU-vatten och norska vatten i IVa

(MAC/*04A-EN)

Under perioderna 1 januari–15 februari 2012 och 1 september–31 december 2012

Norska vatten i IIa

(MAC/*2AN-)

Tyskland

8 219

837

Frankrike

5 479

557

Irland

27 396

2 790

Nederländerna

11 985

1 220

Förenade kungariket

75 342

7 672

Unionen

128 421

13 076”;

| h) | Uppgifterna för makrill i VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Makrill

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- | --- |

h)

Uppgifterna för makrill i VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 ska ersättas med följande:

”Art

:

Makrill

Scomber scombrus

| Zon | : | VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1
  (MAC/8C3411) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1

(MAC/8C3411)

Spanien

30 278 (20)

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 7 i denna förordning ska tillämpas.

Frankrike

201 (20)

Portugal

6 258 (20)

Unionen

36 737

TAC

Ej tillämpligt

Särskilda villkor:

Inom ovannämnda kvoter får högst nedan angivna mängder fiskas i följande område.

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Spanien | 2 543 |
| Frankrike | 17 |
| Portugal | 526”; |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Spanien

2 543

Frankrike

17

Portugal

526”;

| i) | Uppgifterna för makrill i norska vatten i IIa och IVa ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Makrill

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Uppgifterna för makrill i norska vatten i IIa och IVa ska ersättas med följande:

”Art

:

Makrill

Scomber scombrus

| Zon | : | Norska vatten i IIa och IVa
  (MAC/2A4A-N.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Norska vatten i IIa och IVa

(MAC/2A4A-N.)

Danmark

12 608 (21)

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 7 i denna förordning ska tillämpas.

Unionen

12 608 (21)

TAC

Ej tillämpligt

| j) | Uppgifterna för skarpsill och därtill hörande bifångster i EU-vatten i IIa och IV ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Skarpsill och därtill hörande bifångster

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- | --- |

j)

Uppgifterna för skarpsill och därtill hörande bifångster i EU-vatten i IIa och IV ska ersättas med följande:

”Art

:

Skarpsill och därtill hörande bifångster

Sprattus sprattus

| Zon | : | EU-vatten i IIa och IV
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

EU-vatten i IIa och IV

(SPR/2AC4-C)

Belgien

1 737 (25)

Försiktighets-TAC

Danmark

137 489 (25)

Tyskland

1 737 (25)

Frankrike

1 737 (25)

Nederländerna

1 737 (25)

Sverige

1 330 (22)
   (25)

Förenade kungariket

5 733 (25)

Unionen

151 500

Norge

10 000 (23)

TAC

161 500 (24)

| k) | Uppgifterna för taggmakrill och därtill hörande bifångster i EU-vatten i IIa, IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Taggmakrill och därtill hörande bifångster

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- | --- |

k)

Uppgifterna för taggmakrill och därtill hörande bifångster i EU-vatten i IIa, IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV ska ersättas med följande:

”Art

:

Taggmakrill och därtill hörande bifångster

Trachurus spp.

| Zon | : | EU-vatten i IIa, IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV
  (JAX/2A-14) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

EU-vatten i IIa, IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV

(JAX/2A-14)

Danmark

15 702 (26)
   (28)

Analytisk TAC

Tyskland

12 251 (26)
   (27)
   (28)

Spanien

16 711 (28)

Frankrike

6 306 (26)
   (27)
   (28)

Irland

40 803 (26)
   (28)

Nederländerna

49 156 (26)
   (27)
   (28)

Portugal

1 610 (28)

Sverige

675 (26)
   (28)

Förenade kungariket

14 775 (26)
   (27)
   (28)

Unionen

157 989

TAC

157 989

| 3. | Bilaga IB ska ändras på följande sätt:






  a) | Uppgifterna för torsk och kolja i färöiska vatten i Vb ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Torsk och kolja

  Gadus morhua och Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Bilaga IB ska ändras på följande sätt:

a)

Uppgifterna för torsk och kolja i färöiska vatten i Vb ska ersättas med följande:

”Art

:

Torsk och kolja

Gadus morhua och Melanogrammus aeglefinus

| Zon | : | Färöiska vatten i Vb
  (C/H/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Färöiska vatten i Vb

(C/H/05B-F.)

Tyskland

0

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Frankrike

0

Förenade kungariket

0

Unionen

0

TAC

Ej tillämpligt”

| b) | Uppgifterna för blåvitling i färöiska vatten ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Blåvitling

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Uppgifterna för blåvitling i färöiska vatten ska ersättas med följande:

”Art

:

Blåvitling

Micromesistius poutassou

| Zon | : | Färöiska vatten
  (WHB/2A4AXF) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Färöiska vatten

(WHB/2A4AXF)

Danmark

0

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Tyskland

0

Frankrike

0

Nederländerna

0

Förenade kungariket

0

Unionen

0

TAC

0 (29)

| c) | Uppgifterna för långa och birkelånga i färöiska vatten i Vb ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Långa och birkelånga

  Molva molva och Molva dypterygia |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Uppgifterna för långa och birkelånga i färöiska vatten i Vb ska ersättas med följande:

”Art

:

Långa och birkelånga

Molva molva och Molva dypterygia

| Zon | : | Färöiska vatten i Vb
  (B/L/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Färöiska vatten i Vb

(B/L/05B-F.)

Tyskland

0

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Frankrike

0

Förenade kungariket

0

Unionen

0

TAC

Ej tillämpligt”

| d) | Uppgifterna för nordhavsräka i grönländska vatten i V och XIV ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Nordhavsräka

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Uppgifterna för nordhavsräka i grönländska vatten i V och XIV ska ersättas med följande:

”Art

:

Nordhavsräka

Pandalus borealis

| Zon | : | Grönländska vatten i V och XIV
  (PRA/514GRN) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Grönländska vatten i V och XIV

(PRA/514GRN)

Danmark

2 550

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Frankrike

2 550

Unionen

8 000 (30)

TAC

Ej tillämpligt

| e) | Uppgifterna för gråsej i färöiska vatten i Vb ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Gråsej

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Uppgifterna för gråsej i färöiska vatten i Vb ska ersättas med följande:

”Art

:

Gråsej

Pollachius virens

| Zon | : | Färöiska vatten i Vb
  (POK/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Färöiska vatten i Vb

(POK/05B-F.)

Belgien

0

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Tyskland

0

Frankrike

0

Nederländerna

0

Förenade kungariket

0

Unionen

0

TAC

Ej tillämpligt”

| f) | Uppgifterna för kungsfiskar i isländska vatten i Va ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Kungsfiskar

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Uppgifterna för kungsfiskar i isländska vatten i Va ska ersättas med följande:

”Art

:

Kungsfiskar

Sebastes spp.

| Zon | : | Isländska vatten i Va
  (RED/05A-IS) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Isländska vatten i Va

(RED/05A-IS)

Belgien

0 (31)
   (32)

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Tyskland

0 (31)
   (32)

Frankrike

0 (31)
   (32)

Förenade kungariket

0 (31)
   (32)

Unionen

0 (31)
   (32)

TAC

Ej tillämpligt

| g) | Uppgifterna för kungsfiskar i färöiska vatten i Vb ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Kungsfiskar

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

g)

Uppgifterna för kungsfiskar i färöiska vatten i Vb ska ersättas med följande:

”Art

:

Kungsfiskar

Sebastes spp.

| Zon | : | Färöiska vatten i Vb
  (RED/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Färöiska vatten i Vb

(RED/05B-F.)

Belgien

0

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Tyskland

0

Frankrike

0

Förenade kungariket

0

Unionen

0

TAC

Ej tillämpligt”

| h) | Uppgifterna för övriga arter i färöiska vatten i Vb ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Övriga arter (33) |
| --- | --- | --- | --- |

h)

Uppgifterna för övriga arter i färöiska vatten i Vb ska ersättas med följande:

”Art

:

Övriga arter (33)

| Zon | : | Färöiska vatten i Vb
  (OTH/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Färöiska vatten i Vb

(OTH/05B-F.)

Tyskland

0

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Frankrike

0

Förenade kungariket

0

Unionen

0

TAC

Ej tillämpligt

| i) | Uppgifterna för plattfisk i färöiska vatten i Vb ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Plattfisk |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Uppgifterna för plattfisk i färöiska vatten i Vb ska ersättas med följande:

”Art

:

Plattfisk

| Zon | : | Färöiska vatten i Vb
  (FLX/05B-F.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Färöiska vatten i Vb

(FLX/05B-F.)

Tyskland

0

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Frankrike

0

Förenade kungariket

0

Unionen

0

TAC

Ej tillämpligt”

| 4. | Bilaga IC ska ändras på följande sätt:






  a) | Uppgifterna för torsk i Nafo 3M ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Torsk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Bilaga IC ska ändras på följande sätt:

a)

Uppgifterna för torsk i Nafo 3M ska ersättas med följande:

”Art

:

Torsk

Gadus morhua

| Zon | : | Nafo 3M
  (COD/N3M.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Nafo 3M

(COD/N3M.)

Estland

103

Tyskland

432

Lettland

103

Litauen

103

Polen

352 (34)

Spanien

1 328

Frankrike

185

Portugal

1 821 (35)

Förenade kungariket

865

Unionen

5 330,5 (36)

TAC

9 280

| b) | Uppgifterna för vitbrosme i Nafo 3NO ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Vitbrosme

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Uppgifterna för vitbrosme i Nafo 3NO ska ersättas med följande:

”Art

:

Vitbrosme

Urophycis tenuis

| Zon | : | Nafo 3NO
  (HKW/N3NO.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Nafo 3NO

(HKW/N3NO.)

Spanien

1 273

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Portugal

1 667

Unionen

940

TAC

5 000”

| c) | Uppgifterna för nordhavsräka i Nafo 3L ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Nordhavsräka

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Uppgifterna för nordhavsräka i Nafo 3L ska ersättas med följande:

”Art

:

Nordhavsräka

Pandalus borealis

| Zon | : | Nafo 3L (37)

  (PRA/N3L.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Nafo 3L (37)

(PRA/N3L.)

Estland

134

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Lettland

134

Litauen

134

Polen

134 (38)

Spanien

105,5

Portugal

28,5 (39)

Unionen

670 (40)

TAC

12 000

| d) | Uppgifterna för liten hälleflundra i Nafo 3LMNO ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Liten hälleflundra

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Uppgifterna för liten hälleflundra i Nafo 3LMNO ska ersättas med följande:

”Art

:

Liten hälleflundra

Reinhardtius hippoglossoides

| Zon | : | Nafo 3LMNO
  (GHL/N3LMNO) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Nafo 3LMNO

(GHL/N3LMNO)

Estland

328

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Tyskland

335

Lettland

46

Litauen

23

Spanien

4 486

Portugal

1 875 (41)

Unionen

7 093 (42)

TAC

12 098

| e) | Uppgifterna för kungsfisk i Nafo 3LN ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Kungsfisk

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Uppgifterna för kungsfisk i Nafo 3LN ska ersättas med följande:

”Art

:

Kungsfisk

Sebastes spp.

| Zon | : | Nafo 3LN
  (RED/N3LN.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Nafo 3LN

(RED/N3LN.)

Estland

297

Tyskland

203

Lettland

297

Litauen

297

Portugal

0 (43)

Unionen

1 094 (44)

TAC

6 000

| f) | Uppgifterna för kungsfisk i Nafo 3M ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Kungsfisk

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

f)

Uppgifterna för kungsfisk i Nafo 3M ska ersättas med följande:

”Art

:

Kungsfisk

Sebastes spp.

| Zon | : | Nafo 3M
  (RED/N3M.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Nafo 3M

(RED/N3M.)

Estland

1 571 (45)

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Tyskland

513 (45)

Spanien

233 (45)

Lettland

1 571 (45)

Litauen

1 571 (45)

Portugal

2 354 (45)
   (46)

Unionen

7 813 (45)
   (47)

TAC

6 500 (45)

| g) | Uppgifterna för kungsfiskar i Nafo 3O ska ersättas med följande:














  ”Art | : | Kungsfiskar

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- | --- |

g)

Uppgifterna för kungsfiskar i Nafo 3O ska ersättas med följande:

”Art

:

Kungsfiskar

Sebastes spp.

| Zon | : | Nafo 3O
  (RED/N3O.) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

Nafo 3O

(RED/N3O.)

Spanien

1 771

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Portugal

5 229

Polen

00 (48)

Unionen

7 000 (49)

TAC

20 000

| 5. | Bilaga IJ ska ersättas med följande:

  ”BILAGA IJ

  SPRFMO:s KONVENTIONSOMRÅDE















  Art | : | Chilensk taggmakrill

  Trachurus murphyi |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Bilaga IJ ska ersättas med följande:

”BILAGA IJ

SPRFMO:s KONVENTIONSOMRÅDE

Art

:

Chilensk taggmakrill

Trachurus murphyi

| Zon | : | SPRFMO:s konventionsområde
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- |

Zon

:

SPRFMO:s konventionsområde

(CJM/SPRFMO)

Tyskland

6 790,5

Nederländerna

7 360,2

Litauen

4 725

Polen

8 124,3

Unionen

27 000”

| 6. | I bilaga VI ska punkt 2 ersättas med följande:






  ”2. | Maximalt antal EU-fartyg som får fiska efter svärdfisk och långfenad tonfisk i IOTC:s konventionsområde:

  BILAGA VI

  IOTC:s KONVENTIONSOMRÅDE







  1. | Maximalt antal EU-fartyg som får fiska efter tropisk tonfisk i IOTC:s konventionsområde







  Medlemsstat | Högsta antal fartyg | Kapacitet (GT) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanien | 22 | 61 364 |
| Frankrike | 22 | 33 604 |
| Portugal | 5 | 1 627 |
| Unionen | 49 | 96 595 |

6.

I bilaga VI ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.

Maximalt antal EU-fartyg som får fiska efter svärdfisk och långfenad tonfisk i IOTC:s konventionsområde:

BILAGA VI

IOTC:s KONVENTIONSOMRÅDE

1.

Maximalt antal EU-fartyg som får fiska efter tropisk tonfisk i IOTC:s konventionsområde

Medlemsstat

Högsta antal fartyg

Kapacitet (GT)

Spanien

22

61 364

Frankrike

22

33 604

Portugal

5

1 627

Unionen

49

96 595

| 2. | Maximalt antal EU-fartyg som får fiska efter svärdfisk och långfenad tonfisk i IOTC:s konventionsområde







  Medlemsstat | Högsta antal fartyg | Kapacitet (GT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spanien | 27 | 11 590 |
| Frankrike | 41 | 5 382 |
| Portugal | 15 | 6 925 |
| Förenade kungariket | 4 | 1 400 |
| Unionen | 87 | 25 297 |

2.

Maximalt antal EU-fartyg som får fiska efter svärdfisk och långfenad tonfisk i IOTC:s konventionsområde

Medlemsstat

Högsta antal fartyg

Kapacitet (GT)

Spanien

27

11 590

Frankrike

41

5 382

Portugal

15

6 925

Förenade kungariket

4

1 400

Unionen

87

25 297

| 3. | De fartyg som avses i punkt 1 ska även tillåtas att fiska efter svärdfisk och långfenad tonfisk i IOTC:s konventionsområde. |
| --- | --- |

3.

De fartyg som avses i punkt 1 ska även tillåtas att fiska efter svärdfisk och långfenad tonfisk i IOTC:s konventionsområde.

| 4. | De fartyg som avses i punkt 2 ska även tillåtas att fiska efter tropisk tonfisk i IOTC:s konventionsområde. |
| --- | --- |

4.

De fartyg som avses i punkt 2 ska även tillåtas att fiska efter tropisk tonfisk i IOTC:s konventionsområde.

---

(1)  Utom vatten inom sex sjömil från Förenade kungarikets baslinjer vid Shetland, Fair Isle och Foula.

1

(2)  Minst 98 % av landningarna avräknade från TAC:en ska vara av tobisfiskar. Bifångster av sandskädda, makrill och vitling ska räknas av mot återstående 2 % av TAC:en.

2

Särskilda villkor:

Särskilda villkor:

Inom ovannämnda kvoter får högst nedan angivna mängder fiskas i följande förvaltningsområden för tobisfiskar, enligt definitionerna i bilaga IIB:

| Zon | : | EU-vatten i förvaltningsområden för tobisfiskar () |
| --- | --- | --- |

Zon

:

EU-vatten i förvaltningsområden för tobisfiskar ()

1

2

3

4

5

6

7

(SAN/*234_1)

(SAN/*234_2)

(SAN/*234_3)

(SAN/*234_4)

(SAN/*234_5)

(SAN/*234_6)

(SAN/*234_7)

Danmark

19 526

4 717

4 717

4 717

0

395

0

Förenade kungariket

427

103

103

103

0

9

0

Tyskland

30

7

7

7

0

1

0

Sverige

717

173

173

173

0

15

0

Unionen

20 700

5 000

5 000

5 000

0

420

0

Norge

2 300

0

0

0

0

0

0

Totalt

23 000

5 000

5 000

5 000

0

420

0

()  Får ses över i enlighet med artikel 5.4 i denna förordning.”;

(3)  Får ses över i enlighet med artikel 5.4 i denna förordning.”;

(4)  Detta gäller sillbeståndet i VIa, norr om 56° 00′ N och i den del av VIa som är belägen öster om 07° 00′ W och norr om 55° 00′ N, med undantag av Clyde.”

4

(5)  Särskilda villkor: Varav upp till 68 % får fiskas i norsk ekonomisk zon eller i fiskezonen runt Jan Mayen (WHB/*NZJM1).

5

(6)  Överföringar från denna kvot får göras till VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1. Sådana överföringar måste dock anmälas till kommissionen i förväg.”

6

(7)  Gäller endast bifångster. Riktat fiske är inte tillåtet inom denna kvot.

7

(8)  Ska fiskas i EU-vatten i IIa, IV, Vb, VI och VII (BLI/*24X7C).

8

(9)  Särskilda regler gäller i enlighet med artikel 1 i förordning (EG) nr 1288/2009 () och punkt 7 i bilaga III till förordning (EG) nr 43/2009 ().

9

(10)  EUT L 347, 24.12.2009, s. 6.

(11)  EUT L 22, 26.1.2009, s. 1.”

11

(12)  Särskilda villkor: Varav en oförutsedd fångst av andra arter på 25 % per fartyg, oavsett tidpunkt, är tillåtet i Vb, VI och VII. Denna procentsats får emellertid överskridas under de första 24 timmarna efter det att fisket påbörjas i ett särskilt område. Den totala oförutsedda fångsten av andra arter i VI och VII får inte överstiga 3 000 ton.

12

(13)  Inklusive lubb. Kvoterna för Norge är följande: 6 140 ton långa och 2 923 ton lubb; dessa är utbytbara upp till 2 000 ton och får endast fiskas med långrev i Vb, VI och VII.”

13

(14)  Särskilda villkor: Inklusive 242 ton som ska fiskas i norska vatten söder om 62° N(MAC/*04N-).

14

(15)  Vid fiske i norska vatten ska bifångster av torsk (COD/*2134.), kolja (HAD/*2134.), bleka (POL/*2134.), vitling (WHG/*2134.) och gråsej (POK/*2134.) räknas av mot kvoterna för dessa arter.

15

(16)  Får också fiskas i norska vatten i IVa (MAC/*4AN.).

16

(17)  Ska dras av från Norges andel av denna TAC (tillträdeskvot). Denna kvantitet inbegriper Norges andel av TAC för Nordsjön på 46 685 ton. Denna kvot får endast fiskas i IVa (MAC/*04A.), utom 3 000 ton som får fiskas i IIIa (MAC/*03A.).

17

Särskilda villkor:

Särskilda villkor:

Inom ovannämnda kvoter får högst nedan angivna mängder fiskas i följande områden:

| | IIIa
  (MAC/*03A.) | IIIa och IVbc
  (MAC/*3A4BC) | IVb
  (MAC/*04B.) | IVc
  (MAC/*04C.) | VI, internationella vatten i IIa, under perioden 1 januari–31 mars 2012 samt i december 2012
  (MAC/*2A6.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Danmark | 0 | 4 130 | 0 | 0 | 9 482 |
| Frankrike | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Nederländerna | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Sverige | 0 | 0 | 390 | 10 | 1 829 |
| Förenade kungariket | 0 | 490 | 0 | 0 | 0 |
| Norge | 3 000 | 0 | 0 | 0 | 0” |

IIIa

(MAC/*03A.)

IIIa och IVbc

(MAC/*3A4BC)

IVb

(MAC/*04B.)

IVc

(MAC/*04C.)

VI, internationella vatten i IIa, under perioden 1 januari–31 mars 2012 samt i december 2012

(MAC/*2A6.)

Danmark

0

4 130

0

0

9 482

Frankrike

0

490

0

0

0

Nederländerna

0

490

0

0

0

Sverige

0

0

390

10

1 829

Förenade kungariket

0

490

0

0

0

Norge

3 000

0

0

0

0”

(18)  Får fiskas i IIa, VIa norr om 56° 30′ N, IVa, VIId, VIIe, VIIf och VIIh (MAC/*AX7H).

18

(19)  Ytterligare 33 437 ton av tillträdeskvoten får fiskas av Norge norr om 56° 30′ N och ska räknas av mot motsvarande fångstbegränsning (MAC/*N6530).

19

Särskilda villkor:

Särskilda villkor:

Inom ovannämnda kvoter får högst nedan angivna mängder fiskas i följande områden och under nedan angivna perioder.

| | EU-vatten och norska vatten i IVa
  (MAC/*04A-EN)
  Under perioderna 1 januari–15 februari 2012 och 1 september–31 december 2012 | Norska vatten i IIa
  (MAC/*2AN-) |
| --- | --- | --- |
| Tyskland | 8 219 | 837 |
| Frankrike | 5 479 | 557 |
| Irland | 27 396 | 2 790 |
| Nederländerna | 11 985 | 1 220 |
| Förenade kungariket | 75 342 | 7 672 |
| Unionen | 128 421 | 13 076”; |

EU-vatten och norska vatten i IVa

(MAC/*04A-EN)

Under perioderna 1 januari–15 februari 2012 och 1 september–31 december 2012

Norska vatten i IIa

(MAC/*2AN-)

Tyskland

8 219

837

Frankrike

5 479

557

Irland

27 396

2 790

Nederländerna

11 985

1 220

Förenade kungariket

75 342

7 672

Unionen

128 421

13 076”;

(20)  Särskilda villkor: Kvantiteter som byts med andra medlemsstater får fiskas i VIIIa, VIIIb och VIIId (MAC/*8ABD.). De kvantiteter som tillhandahålls av Spanien, Portugal och Frankrike i utbytessyfte och som ska fiskas i VIIIa, VIIIb och VIIId får dock inte överskrida 25 % av givarmedlemsstatens kvoter.

20

Särskilda villkor:

Särskilda villkor:

Inom ovannämnda kvoter får högst nedan angivna mängder fiskas i följande område.

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Spanien | 2 543 |
| Frankrike | 17 |
| Portugal | 526”; |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Spanien

2 543

Frankrike

17

Portugal

526”;

(21)  Fångster som tas i IIa (MAC/*02A.) och IVa (MAC/*4A.) ska rapporteras separat.”

21

(22)  Inklusive tobisfiskar.

22

(23)  Får endast fiskas i EU-vatten i IV (SPR/*04-C.).

23

(24)  Får ses över i enlighet med artikel 5.4 i denna förordning.

24

(25)  Minst 98 % av landningarna avräknade mot TAC:en ska vara skarpsill. Bifångster av sandskädda och vitling ska räknas av mot återstående 2 % av TAC:en (OTH/*2AC4C).”

25

(26)  Särskilda villkor: Upp till 5 % av denna kvot som fiskats i EU-vatten i IIa eller IVa före den 30 juni 2012 får räknas som fiskad under den kvot som avser EU-vatten i IVb, IVc och VIId. Utnyttjande av detta särskilda villkor måste dock anmälas till kommissionen i förväg (JAX/*4BC7D).

26

(27)  Särskilda villkor: Upp till 5 % av denna kvot får fiskas i VIId. Utnyttjande av detta särskilda villkor måste dock anmälas till kommissionen i förväg (JAX/*07D.).

27

(28)  Minst 95 % av landningarna avräknade mot TAC:en ska bestå av taggmakrill. Bifångster av trynfiskar, kolja, vitling och makrill ska räknas av mot återstående 5 % av TAC:en (OTH/*2A-14).”

28

(29)  TAC fastställd genom samråd mellan unionen, Färöarna, Norge och Island.”

29

(30)  Varav 2 900 ton tilldelas Norge.”

30

(31)  Inklusive oundvikliga bifångster (torsk ej tillåtet).

31

(32)  Får endast fiskas mellan juli och december 2012.”

32

(33)  Utom fiskarter som saknar kommersiellt värde.”

33

(34)  Från denna kvot ska 133 ton dras av efter en överföring av fiskemöjligheter till tredjeland.

34

(35)  Till denna kvot ska ytterligare 131,5 ton läggas till efter överföringar av fiskemöjligheter med tredjeländer.

35

(36)  Av denna kvot ska 1,5 ton dras av efter överföringar av fiskemöjligheter med tredjeländer.”

36

(37)  Inkluderar inte den box som avgränsas av följande koordinater:

37

| Punkt nr | Latitud N | Longitud W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47° 20′ 0 | 46° 40′ 0 |
| 2 | 47° 20′ 0 | 46° 30′ 0 |
| 3 | 46° 00′ 0 | 46° 30′ 0 |
| 4 | 46° 00′ 0 | 46° 40′ 0 |

Punkt nr

Latitud N

Longitud W

1

47° 20′ 0

46° 40′ 0

2

47° 20′ 0

46° 30′ 0

3

46° 00′ 0

46° 30′ 0

4

46° 00′ 0

46° 40′ 0

(38)  Till denna kvot ska ytterligare 266 ton läggas till efter en överföring av fiskemöjligheter från ett tredjeland.

38

(39)  Till denna kvot ska ytterligare 133 ton läggas till efter en överföring av fiskemöjligheter från ett tredjeland.

39

(40)  Till denna kvot ska ytterligare 399 ton läggas till efter överföringar av fiskemöjligheter från tredjeländer.”

40

(41)  Till denna kvot ska ytterligare 10 ton läggas till efter en överföring av fiskemöjligheter från ett tredjeland.

41

(42)  Till denna kvot ska ytterligare 10 ton läggas till efter en överföring av fiskemöjligheter från ett tredjeland.”

42

(43)  Till denna kvot ska ytterligare 454 ton läggas till efter en överföring av fiskemöjligheter från ett tredjeland.

43

(44)  Till denna kvot ska ytterligare 454 ton läggas till efter en överföring av fiskemöjligheter från ett tredjeland.”

44

(45)  Denna kvot ska vara förenlig med den TAC på 6 500 ton som fastställts för detta bestånd för alla avtalsslutande parter i Nafo. Då TAC:en uttömts, ska det riktade fisket efter detta bestånd avbrytas utan att hänsyn tas till fångstnivåerna.

45

(46)  ill denna kvot ska ytterligare 675 ton läggas till efter en överföring av fiskemöjligheter från ett tredjeland.

46

(47)  Till denna kvot ska ytterligare 675 ton läggas till efter en överföring av fiskemöjligheter från ett tredjeland.”

47

(48)  Till denna kvot ska ytterligare 150 ton läggas till efter en överföring av fiskemöjligheter från ett tredjeland.

48

(49)  Till denna kvot ska ytterligare 150 ton läggas till efter en överföring av fiskemöjligheter från ett tredjeland.”

49

---

| 31.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/23 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/23

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 693/2012

av den 25 juli 2012

om ändring av rådets genomförandeförordning (EU) nr 723/2011 (om utvidgning av den slutgiltiga antidumpningstull som genom förordning (EG) nr 91/2009 införts på import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina till att även omfatta import av vissa fästdon av järn eller stål som avsänts från Malaysia, oavsett om produkternas deklarerade ursprung är Malaysia eller inte) genom att bevilja en exporterande tillverkare från Malaysia befrielse från dessa bestämmelser och genom att sluta registrera importen från den exporterande tillverkaren

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 11.4 och 13.4,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   GÄLLANDE ÅTGÄRDER

| (1) | Rådet har genom förordning (EG) nr 91/2009 (2) infört antidumpningsåtgärder på import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina. Genom genomförandeförordning (EU) nr 723/2011 (3) utvidgade rådet dessa åtgärder till att även omfatta vissa fästdon av järn eller stål som avsänts från Malaysia (nedan kallade de utvidgade åtgärderna) med undantag av importerade produkter som tillverkats av de malaysiska företag som särskilt anges i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Rådet har genom förordning (EG) nr 91/2009 (2) infört antidumpningsåtgärder på import av vissa fästdon av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina. Genom genomförandeförordning (EU) nr 723/2011 (3) utvidgade rådet dessa åtgärder till att även omfatta vissa fästdon av järn eller stål som avsänts från Malaysia (nedan kallade de utvidgade åtgärderna) med undantag av importerade produkter som tillverkats av de malaysiska företag som särskilt anges i den förordningen.

B.   AKTUELL UNDERSÖKNING

1.   Begäran om översyn

| (2) | Kommissionen tog emot en begäran om befrielse från de utvidgade åtgärderna i enlighet med artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen. Begäran ingavs av Andfast Malaysia Sdn. Bhd. (nedan kallad Andfast), en malaysisk tillverkare. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen tog emot en begäran om befrielse från de utvidgade åtgärderna i enlighet med artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen. Begäran ingavs av Andfast Malaysia Sdn. Bhd. (nedan kallad Andfast), en malaysisk tillverkare.

2.   Inledande av en översyn

| (3) | Kommissionen har granskat den bevisning som Andfast lämnat in och drar slutsatsen att bevisningen är tillräcklig för att motivera att en undersökning enligt artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen inleds, för att fastställa om Andfast kan beviljas befrielse från de utvidgade åtgärderna. Efter samråd med rådgivande kommittén och efter att den berörda unionsindustrin fått möjlighet att lämna synpunkter inledde kommissionen genom förordning (EU) nr 1164/2011 (4) (nedan kallad förordningen om inledande) en översyn av genomförandeförordning (EU) nr 723/2011 med avseende på Andfast. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har granskat den bevisning som Andfast lämnat in och drar slutsatsen att bevisningen är tillräcklig för att motivera att en undersökning enligt artiklarna 11.4 och 13.4 i grundförordningen inleds, för att fastställa om Andfast kan beviljas befrielse från de utvidgade åtgärderna. Efter samråd med rådgivande kommittén och efter att den berörda unionsindustrin fått möjlighet att lämna synpunkter inledde kommissionen genom förordning (EU) nr 1164/2011 (4) (nedan kallad förordningen om inledande) en översyn av genomförandeförordning (EU) nr 723/2011 med avseende på Andfast.

| (4) | Genom förordningen om inledande upphävdes den antidumpningstull som införts genom genomförandeförordning (EU) nr 723/2011 när det gäller import av den produkt som omfattas av undersökningen och som avsänts från Malaysia och tillverkats av Andfast. I enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen fick tullmyndigheterna samtidigt instruktioner om att vidta lämpliga åtgärder för att registrera sådan import. |
| --- | --- |

(4)

Genom förordningen om inledande upphävdes den antidumpningstull som införts genom genomförandeförordning (EU) nr 723/2011 när det gäller import av den produkt som omfattas av undersökningen och som avsänts från Malaysia och tillverkats av Andfast. I enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen fick tullmyndigheterna samtidigt instruktioner om att vidta lämpliga åtgärder för att registrera sådan import.

3.   Berörd produkt

| (5) | Den produkt som berörs är vissa fästdon av järn eller stål utom rostfritt stål, nämligen träskruvar (utom franska träskruvar), självgängande skruvar, andra skruvar och bultar med huvud (även med tillhörande muttrar eller underläggsbrickor, men exklusive skruvar svarvade av massivt material med en skafttjocklek av högst 6 mm och exklusive skruvar och bultar för att fästa byggnadsmaterial för järnvägar) och underläggsbrickor som avsänts från Malaysia och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 och ex 7318 22 00 (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(5)

Den produkt som berörs är vissa fästdon av järn eller stål utom rostfritt stål, nämligen träskruvar (utom franska träskruvar), självgängande skruvar, andra skruvar och bultar med huvud (även med tillhörande muttrar eller underläggsbrickor, men exklusive skruvar svarvade av massivt material med en skafttjocklek av högst 6 mm och exklusive skruvar och bultar för att fästa byggnadsmaterial för järnvägar) och underläggsbrickor som avsänts från Malaysia och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 och ex 7318 22 00 (nedan kallad den berörda produkten).

4.   Undersökning

| (6) | Kommissionen underrättade officiellt Andfast och företrädarna för Malaysia om att översynen hade inletts. Berörda parter uppmanades att lämna synpunkter och informerades om möjligheterna att begära att bli hörda. Någon sådan begäran mottogs emellertid inte. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrättade officiellt Andfast och företrädarna för Malaysia om att översynen hade inletts. Berörda parter uppmanades att lämna synpunkter och informerades om möjligheterna att begära att bli hörda. Någon sådan begäran mottogs emellertid inte.

| (7) | Kommissionen sände också ett frågeformulär till Andfast och fick svar inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter den bedömde som nödvändiga för översynen. Ett kontrollbesök genomfördes på plats hos Andfast. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen sände också ett frågeformulär till Andfast och fick svar inom den fastställda tidsfristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter den bedömde som nödvändiga för översynen. Ett kontrollbesök genomfördes på plats hos Andfast.

5.   Undersökningsperiod

| (8) | Undersökningsperioden omfattade perioden från och med den 1 oktober 2010 till och med den 30 september 2011 (nedan kallad undersökningsperioden). För undersökningen av eventuella förändringar i handelsmönstret inhämtades uppgifter för perioden från och med 2008 till och med undersökningsperiodens slut. |
| --- | --- |

(8)

Undersökningsperioden omfattade perioden från och med den 1 oktober 2010 till och med den 30 september 2011 (nedan kallad undersökningsperioden). För undersökningen av eventuella förändringar i handelsmönstret inhämtades uppgifter för perioden från och med 2008 till och med undersökningsperiodens slut.

C.   RESULTAT AV UNDERSÖKNINGEN

| (9) | Vid undersökningen framkom att Andfast inte var närstående någon av de kinesiska eller malaysiska exportörer eller tillverkare som omfattas av antidumpningsåtgärderna och inte hade exporterat den berörda produkten till Europeiska unionen under undersökningsperioden för den undersökning som resulterade i de utvidgade åtgärderna, dvs. 1 januari 2008–30 september 2010. Andfast exporterade den berörda produkten för första gången först efter det att åtgärderna hade utvidgats till att omfatta Malaysia. |
| --- | --- |

(9)

Vid undersökningen framkom att Andfast inte var närstående någon av de kinesiska eller malaysiska exportörer eller tillverkare som omfattas av antidumpningsåtgärderna och inte hade exporterat den berörda produkten till Europeiska unionen under undersökningsperioden för den undersökning som resulterade i de utvidgade åtgärderna, dvs. 1 januari 2008–30 september 2010. Andfast exporterade den berörda produkten för första gången först efter det att åtgärderna hade utvidgats till att omfatta Malaysia.

| (10) | Den bearbetning som utförs av Andfast kan betraktas som sammansättningsverksamhet eller färdigställande i enlighet med artikel 13.2 i grundförordningen. Andfast importerar ämnen från Folkrepubliken Kina som sedan gängas, pläteras och sätts ihop med muttrar och underläggsbrickor vid dess anläggningar i Malaysia. Den färdiga produkten säljs och exporteras till dess närstående företag i unionen. |
| --- | --- |

(10)

Den bearbetning som utförs av Andfast kan betraktas som sammansättningsverksamhet eller färdigställande i enlighet med artikel 13.2 i grundförordningen. Andfast importerar ämnen från Folkrepubliken Kina som sedan gängas, pläteras och sätts ihop med muttrar och underläggsbrickor vid dess anläggningar i Malaysia. Den färdiga produkten säljs och exporteras till dess närstående företag i unionen.

| (11) | Detta anses inte vara ett kringgående eftersom det kunde visas att värdeökningen för de delar som införts från Folkrepubliken Kina genom sammansättningsverksamheten och färdigställandet överstiger 25 % av tillverkningskostnaden. |
| --- | --- |

(11)

Detta anses inte vara ett kringgående eftersom det kunde visas att värdeökningen för de delar som införts från Folkrepubliken Kina genom sammansättningsverksamheten och färdigställandet överstiger 25 % av tillverkningskostnaden.

| (12) | Man fann inga bevis för att Andfast köper den färdiga berörda produkten från Folkrepubliken Kina för att sälja den vidare eller lasta om den till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(12)

Man fann inga bevis för att Andfast köper den färdiga berörda produkten från Folkrepubliken Kina för att sälja den vidare eller lasta om den till Europeiska unionen.

D.   ÄNDRING AV ÅTGÄRDERNA SOM ÄR FÖREMÅL FÖR ÖVERSYN

| (13) | Med hänvisning till ovanstående undersökningsresultat som visar av Andfast inte har ägnat sig åt kringgående bör företaget befrias från gällande antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(13)

Med hänvisning till ovanstående undersökningsresultat som visar av Andfast inte har ägnat sig åt kringgående bör företaget befrias från gällande antidumpningsåtgärder.

| (14) | Den registrering av import av vissa fästdon av järn och stål som avsänts från Malaysia av Andfast, som infördes genom den inledande förordningen, bör upphöra. I enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen, i vilken det föreskrivs att åtgärder ska tillämpas mot registrerad import från och med dagen för registreringen, och mot bakgrund av företagets befrielse från åtgärderna bör ingen antidumpningstull tas ut på import av vissa fästdon av järn och stål som avsänts från Malaysia av Andfast och som i enlighet med den inledande förordningen registrerats vid importen till Unionen. |
| --- | --- |

(14)

Den registrering av import av vissa fästdon av järn och stål som avsänts från Malaysia av Andfast, som infördes genom den inledande förordningen, bör upphöra. I enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen, i vilken det föreskrivs att åtgärder ska tillämpas mot registrerad import från och med dagen för registreringen, och mot bakgrund av företagets befrielse från åtgärderna bör ingen antidumpningstull tas ut på import av vissa fästdon av järn och stål som avsänts från Malaysia av Andfast och som i enlighet med den inledande förordningen registrerats vid importen till Unionen.

| (15) | Den befrielse från de utvidgade åtgärderna som beviljats för import av vissa fästdon av järn eller stål som tillverkas av Andfast ska i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen vara giltig, förutsatt att det av de slutgiltigt fastställda omständigheterna framgår att befrielsen är berättigad och att det exempelvis inte fastställs att befrielsen beviljats på grundval av falska eller vilseledande uppgifter från det berörda företaget. Om det av prima facie-bevisningen skulle framgå att motsatsen är fallet eller om exporten från Andfast till Europeiska unionen skulle öka drastiskt, kan kommissionen inleda en undersökning för att fastställa om det är berättigat att upphäva befrielsen. |
| --- | --- |

(15)

Den befrielse från de utvidgade åtgärderna som beviljats för import av vissa fästdon av järn eller stål som tillverkas av Andfast ska i enlighet med artikel 13.4 i grundförordningen vara giltig, förutsatt att det av de slutgiltigt fastställda omständigheterna framgår att befrielsen är berättigad och att det exempelvis inte fastställs att befrielsen beviljats på grundval av falska eller vilseledande uppgifter från det berörda företaget. Om det av prima facie-bevisningen skulle framgå att motsatsen är fallet eller om exporten från Andfast till Europeiska unionen skulle öka drastiskt, kan kommissionen inleda en undersökning för att fastställa om det är berättigat att upphäva befrielsen.

| (16) | Befrielsen från de utvidgade åtgärderna för import av vissa fästdon av järn eller stål som tillverkas av Andfast beviljades på grundval av resultaten av den nu aktuella översynen. Denna befrielse gäller således uteslutande import av vissa fästdon av järn eller stål som avsänts från Malaysia och tillverkats av just den juridiska enhet som nämns. Importerade fästdon av järn eller stål, som tillverkats av ett företag som inte uttryckligen namnges i artikel 1.1 i genomförandeförordning (EU) nr 723/2011, inklusive enheter som är närstående de företag som uttryckligen anges, omfattas inte av befrielsen och bör därför omfattas av den övriga tullsats som införts genom den genomförandeförordningen. |
| --- | --- |

(16)

Befrielsen från de utvidgade åtgärderna för import av vissa fästdon av järn eller stål som tillverkas av Andfast beviljades på grundval av resultaten av den nu aktuella översynen. Denna befrielse gäller således uteslutande import av vissa fästdon av järn eller stål som avsänts från Malaysia och tillverkats av just den juridiska enhet som nämns. Importerade fästdon av järn eller stål, som tillverkats av ett företag som inte uttryckligen namnges i artikel 1.1 i genomförandeförordning (EU) nr 723/2011, inklusive enheter som är närstående de företag som uttryckligen anges, omfattas inte av befrielsen och bör därför omfattas av den övriga tullsats som införts genom den genomförandeförordningen.

| (17) | Det anses att särskilda åtgärder krävs i detta fall för att säkerställa att befrielsen från tull tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder består i ett krav på uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura, som ska uppfylla kraven i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 723/2011. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den utvidgade antidumpningstullen. |
| --- | --- |

(17)

Det anses att särskilda åtgärder krävs i detta fall för att säkerställa att befrielsen från tull tillämpas korrekt. Dessa särskilda åtgärder består i ett krav på uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura, som ska uppfylla kraven i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 723/2011. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den utvidgade antidumpningstullen.

E.   FÖRFARANDE

| (18) | Andfast och alla andra berörda parter informerades om de omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bevilja Andfast befrielse från de utvidgade åtgärderna. Inga synpunkter lämnades. |
| --- | --- |

(18)

Andfast och alla andra berörda parter informerades om de omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att bevilja Andfast befrielse från de utvidgade åtgärderna. Inga synpunkter lämnades.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.1 i genomförandeförordning (EU) nr 723/2011 ska ändras genom tillägg av följande företag i förteckningen över de företag som tillverkar vissa fästdon av järn eller stål i Malaysia och vars import av vissa fästdon av järn eller stål befrias från tillämpning av den utvidgade slutgiltiga övriga antidumpningstullen:

”Andfast Malaysia Sdn. Bhd. (Taric-tilläggsnummer B265)”.

Artikel 2

Tullmyndigheterna ska åläggas att upphöra med den registrering av import som sker i enlighet med artikel 3 i förordning (EU) nr 1164/2011. Ingen antidumpningstull ska tas ut på import som registrerats på detta sätt.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 juli 2012.

På rådets vägnar

A. D. MAVROYIANNIS

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT L 29, 31.1.2009, s. 1.

2

(3)  EUT L 194, 26.7.2011, s. 6.

3

(4)  EUT L 297, 16.11.2011, s. 53.

4

---

| 31.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/26 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/26

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 694/2012

av den 27 juli 2012

om fastställande av fiskemöjligheterna för ansjovis i Biscayabukten för fiskesäsongen 2012/2013

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Det åligger rådet att fastställa totala tillåtna fångstmängder (nedan kallade TAC) för varje fiske eller grupp av fisken. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat garanteras en relativt stabil fiskeverksamhet för varje bestånd eller grupp av bestånd samtidigt som hänsyn tas till målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1). |
| --- | --- |

(1)

Det åligger rådet att fastställa totala tillåtna fångstmängder (nedan kallade TAC) för varje fiske eller grupp av fisken. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat garanteras en relativt stabil fiskeverksamhet för varje bestånd eller grupp av bestånd samtidigt som hänsyn tas till målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1).

| (2) | För att bestånden ska förvaltas på lämpligt sätt och av förenklingsskäl bör TAC och medlemsstaternas kvoter för ansjovisbeståndet i Biscayabukten (Ices-delområde VIII) fastställas för en årlig förvaltningssäsong som löper mellan den 1 juli och den 30 juni följande år, i stället för en kalenderårsbaserad förvaltningsperiod. Fisket bör trots det omfattas av de allmänna bestämmelserna i förordning (EU) nr 43/2012 (2) om villkoren för utnyttjandet av kvoterna. |
| --- | --- |

(2)

För att bestånden ska förvaltas på lämpligt sätt och av förenklingsskäl bör TAC och medlemsstaternas kvoter för ansjovisbeståndet i Biscayabukten (Ices-delområde VIII) fastställas för en årlig förvaltningssäsong som löper mellan den 1 juli och den 30 juni följande år, i stället för en kalenderårsbaserad förvaltningsperiod. Fisket bör trots det omfattas av de allmänna bestämmelserna i förordning (EU) nr 43/2012 (2) om villkoren för utnyttjandet av kvoterna.

| (3) | TAC för ansjovis i Biscayabukten för fiskesäsongen 2012/2013 bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga rön och med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter samtidigt som de olika fiskerinäringarna garanteras en rättvis behandling. |
| --- | --- |

(3)

TAC för ansjovis i Biscayabukten för fiskesäsongen 2012/2013 bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga rön och med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter samtidigt som de olika fiskerinäringarna garanteras en rättvis behandling.

| (4) | I syfte att upprätta en flerårig plan för ansjovisbeståndet i Biscayabukten som täcker fiskesäsongen och som innehåller fångstkontrollbestämmelser för fastställandet av fiskemöjligheter lade kommissionen den 29 juli 2009 fram ett förslag till en förordning om fastställande av en långsiktig plan för ansjovisbeståndet i Biscayabukten och det fiske som utnyttjar det beståndet. Med beaktande av det förslaget från kommissionen och med tanke på att den konsekvensbedömning det förslaget bygger på är den mest aktuella bedömningen av vilka effekter beslut om fiskemöjligheter får för ansjovisbeståndet i Biscayabukten, är det lämpligt att fastställa TAC i enlighet med detta. I det yttrande som vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) avgav i juli 2012 uppskattades lekbeståndets biomassa till cirka 68 180 ton. Följaktligen bör TAC för fiskesäsongen 1 juli 2012–30 juni 2013 fastställas till 20 700 ton. |
| --- | --- |

(4)

I syfte att upprätta en flerårig plan för ansjovisbeståndet i Biscayabukten som täcker fiskesäsongen och som innehåller fångstkontrollbestämmelser för fastställandet av fiskemöjligheter lade kommissionen den 29 juli 2009 fram ett förslag till en förordning om fastställande av en långsiktig plan för ansjovisbeståndet i Biscayabukten och det fiske som utnyttjar det beståndet. Med beaktande av det förslaget från kommissionen och med tanke på att den konsekvensbedömning det förslaget bygger på är den mest aktuella bedömningen av vilka effekter beslut om fiskemöjligheter får för ansjovisbeståndet i Biscayabukten, är det lämpligt att fastställa TAC i enlighet med detta. I det yttrande som vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) avgav i juli 2012 uppskattades lekbeståndets biomassa till cirka 68 180 ton. Följaktligen bör TAC för fiskesäsongen 1 juli 2012–30 juni 2013 fastställas till 20 700 ton.

| (5) | I enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (3) är det nödvändigt att fastställa i vilken omfattning ansjovisbeståndet i Biscayabukten omfattas av bestämmelserna i den förordningen. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (3) är det nödvändigt att fastställa i vilken omfattning ansjovisbeståndet i Biscayabukten omfattas av bestämmelserna i den förordningen.

| (6) | Med tanke på att fiskesäsongen 2012/2013 snart inleds och för att möjliggöra en årlig rapportering av fångsten bör denna förordning träda i kraft omedelbart och tillämpas från och med den 1 juli 2012. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på att fiskesäsongen 2012/2013 snart inleds och för att möjliggöra en årlig rapportering av fångsten bör denna förordning träda i kraft omedelbart och tillämpas från och med den 1 juli 2012.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Fiskemöjligheter för ansjovis i Biscayabukten

1.   De totala tillåtna fångstmängderna (TAC) och deras fördelning mellan medlemsstaterna för fiskesäsongen 1 juli 2012–30 juni 2013 för beståndet av ansjovis i Ices-delområde VIII, enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 218/2009 (4), ska vara följande (i ton levande vikt):

| Art | : | Ansjovis

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Art

:

Ansjovis

Engraulis encrasicolus

| ICES-område | : | VIII
  (ANE/08.) |
| --- | --- | --- |

ICES-område

:

VIII

(ANE/08.)

Spanien

18 630

Analytisk TAC

Frankrike

2 070

EU

20 700

TAC

20 700

2.   Fördelningen av fiskemöjligheterna enligt punkt 1 och utnyttjandet av dessa ska omfattas av villkoren i artiklarna 8, 10 och 13 i förordning (EU) nr 43/2012.

3.   Det bestånd som avses i punkt 1 ska anses omfattas av analytisk TAC enligt förordning (EG) nr 847/96. Artiklarna 3.2, 3.3 och artikel 4 i den förordningen ska tillämpas.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 juli 2012.

På rådets vägnar

A. D. MAVROYIANNIS

Ordförande

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Rådets förordning (EU) nr 43/2012 av den 17 januari 2012 om fastställande för år 2012 av fiskemöjligheter tillgängliga för EU-fartyg när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd vilka inte omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (EUT L 25, 27.1.2012, s. 1).

2

(3)  EGT L 115, 9.5.1996, s. 3.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 218/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst för medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (EUT L 87, 31.3.2009, s. 70).

4

---

| 31.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/28 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/28

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 695/2012

av den 24 juli 2012

om förbud mot fiske efter tunga i VIIIa och VIIIb med fartyg som för spansk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 43/2012 av den 17 januari 2012 om fastställande för år 2012 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd vilka omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (2) fastställs kvoter för 2012. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 43/2012 av den 17 januari 2012 om fastställande för år 2012 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd vilka omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (2) fastställs kvoter för 2012.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2012 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2012 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2012 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den Medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omflytta, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 juli 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 25, 27.1.2012, s. 1.

2

---

BILAGA

| Nr | 9/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestånd | SOL/8AB. |
| Art | Tunga (Solea solea) |
| Område | VIIIa och VIIIb |
| Datum | 12 juni 2012 |

Nr

9/T&Q

Medlemsstat

Spanien

Bestånd

SOL/8AB.

Art

Tunga (Solea solea)

Område

VIIIa och VIIIb

Datum

12 juni 2012

---

| 31.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/30 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/30

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 696/2012

av den 25 juli 2012

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2).

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 juli 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Inläggssulor som består av en flexibel, tvågrenad, fjädrande del av stål och en utbytbar mjuk dyna gjord av olika material.
  Inläggssulorna sätts samman efter kundens fotavtryck och kroppsvikt.
  Inläggssulorna ska minska belastningen på fötterna och på hela kroppen. Inläggssulans system med tre stödpunkter är utformat för att stödja, röra på och stärka ligament, senor och muskler. Inläggssulan har stötdämpande egenskaper, den fördelar kroppsvikten jämnt över hela foten och kan kompensera för problem med plattfothet. Den mjuka dynan masserar foten.

   (1) Se bild. | 6406 90 50 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 6406, 6406 90 och 6406 90 50.
  Inläggssulorna har inte utformats för att korrigera ortopediska förhållanden eftersom de inte är specialanpassade till något lyte som kräver korrigering, utan har utformats för att förbättra fot- och kroppskomforten och för att kompensera negativ inverkan av befintliga problem (se anmärkning 6 till kapitel 90).
  Klassificering enligt nummer 9021 som ortopediska artiklar är därför utesluten.
  Inläggssulorna ska därför klassificeras enligt KN-nr 6406 90 50 som lösa inläggssulor. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

Inläggssulor som består av en flexibel, tvågrenad, fjädrande del av stål och en utbytbar mjuk dyna gjord av olika material.

Inläggssulorna sätts samman efter kundens fotavtryck och kroppsvikt.

Inläggssulorna ska minska belastningen på fötterna och på hela kroppen. Inläggssulans system med tre stödpunkter är utformat för att stödja, röra på och stärka ligament, senor och muskler. Inläggssulan har stötdämpande egenskaper, den fördelar kroppsvikten jämnt över hela foten och kan kompensera för problem med plattfothet. Den mjuka dynan masserar foten.

(1) Se bild.

6406 90 50

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 6406, 6406 90 och 6406 90 50.

Inläggssulorna har inte utformats för att korrigera ortopediska förhållanden eftersom de inte är specialanpassade till något lyte som kräver korrigering, utan har utformats för att förbättra fot- och kroppskomforten och för att kompensera negativ inverkan av befintliga problem (se anmärkning 6 till kapitel 90).

Klassificering enligt nummer 9021 som ortopediska artiklar är därför utesluten.

Inläggssulorna ska därför klassificeras enligt KN-nr 6406 90 50 som lösa inläggssulor.

Image

---

(1)  Bilden återges uteslutande i informationssyfte.

---

| 31.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/32 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/32

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 697/2012

av den 25 juli 2012

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2).

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 juli 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| En artikel (s.k. transformatormodul med RJ 45 uttag) med kontaktstift i ett hölje med dimensioner på ca 22 × 1,5 × 1,5 cm.
  Artikeln omfattar ett tryckt kretskort utrustat med fyra transformatorer, en kondensator och fyra motstånd. Den innehåller också två lysdioder som inte är kopplade till de andra komponenterna.
  Artikeln är särskilt utformad för ett 10/100 BASE-T Ethernet-nätverk och är avsedd för montering på ett tryckt kretskort för sammankoppling av maskiner inom ett lokalt nätverk för överföring och mottagning av signaler.
  Den ger också galvanisk isolering och skydd av signaler mot överspänning och common mode-brus. | 8517 70 90 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 b till avdelning XVI samt texten till KN-nummer 8517, 8517 70 och 8517 70 90.
  Utöver anslutningsdonet innehåller artikeln flera olika elektriska komponenter. Dessutom utför den flera olika elektriska funktioner utöver att åstadkomma anslutning till eller förbindelse i elektriska kretsar, såsom galvanisk isolering och skydd mot överspänning och ”common mode”-brus. Dessa komponenter är lika viktiga eftersom de tillsammans bidrar till de tekniska krav som är nödvändiga för att upprätta en förbindelse i ett Ethernet-nät.
  Därför är klassificering enligt nr 8536 som en stickpropp utesluten.
  Eftersom artikeln används i apparater för kommunikation i trådnät måste den klassificeras enligt KN-nummer 8517 70 90 som en del av apparater för kommunikation i trådnät eller trådlösa nätverk. |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

En artikel (s.k. transformatormodul med RJ 45 uttag) med kontaktstift i ett hölje med dimensioner på ca 22 × 1,5 × 1,5 cm.

Artikeln omfattar ett tryckt kretskort utrustat med fyra transformatorer, en kondensator och fyra motstånd. Den innehåller också två lysdioder som inte är kopplade till de andra komponenterna.

Artikeln är särskilt utformad för ett 10/100 BASE-T Ethernet-nätverk och är avsedd för montering på ett tryckt kretskort för sammankoppling av maskiner inom ett lokalt nätverk för överföring och mottagning av signaler.

Den ger också galvanisk isolering och skydd av signaler mot överspänning och common mode-brus.

8517 70 90

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 2 b till avdelning XVI samt texten till KN-nummer 8517, 8517 70 och 8517 70 90.

Utöver anslutningsdonet innehåller artikeln flera olika elektriska komponenter. Dessutom utför den flera olika elektriska funktioner utöver att åstadkomma anslutning till eller förbindelse i elektriska kretsar, såsom galvanisk isolering och skydd mot överspänning och ”common mode”-brus. Dessa komponenter är lika viktiga eftersom de tillsammans bidrar till de tekniska krav som är nödvändiga för att upprätta en förbindelse i ett Ethernet-nät.

Därför är klassificering enligt nr 8536 som en stickpropp utesluten.

Eftersom artikeln används i apparater för kommunikation i trådnät måste den klassificeras enligt KN-nummer 8517 70 90 som en del av apparater för kommunikation i trådnät eller trådlösa nätverk.

---

| 31.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/34

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 698/2012

av den 25 juli 2012

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till den här förordningen.

| (2) | Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

Genom förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna bestämmelser fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen. Dessa bestämmelser gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till den och som har upprättats genom särskilda unionsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna bestämmelser bör de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 enligt den motivering som anges i kolumn 3 i tabellen.

| (4) | Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(4)

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende klassificering av varor i Kombinerade nomenklaturen men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning bör, under en period på tre månader, kunna åberopas av innehavaren i enlighet med artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2).

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i punkterna 1 och 3 i bilagan till denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. Tullkodexkommittén har inte yttrat sig om punkt 2 i bilagan till denna förordning inom den tid som dess ordförande bestämt. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i punkterna 1 och 3 i bilagan till denna förordning är förenliga med yttrandet från tullkodexkommittén. Tullkodexkommittén har inte yttrat sig om punkt 2 i bilagan till denna förordning inom den tid som dess ordförande bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen i bilagan ska i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i tabellen.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som har utfärdats av medlemsstaternas tullmyndigheter men som inte stämmer överens med reglerna i denna förordning får under en period på tre månader fortfarande åberopas i enlighet med artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 juli 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

Algirdas ŠEMETA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1.

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | En multifunktionsapparat (s.k. multimedia centre) av den typ som används i motorfordon, bestående av två huvudkomponenter:






  — | en apparat för mottagning av rundradio kombinerad med en cd-/dvd-spelare, |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

1.

En multifunktionsapparat (s.k. multimedia centre) av den typ som används i motorfordon, bestående av två huvudkomponenter:

—

en apparat för mottagning av rundradio kombinerad med en cd-/dvd-spelare,

| — | en löstagbar färgskärm med flytande kristaller (LCD) av pekskärmstyp med ett diagonalt mått på cirka 17,5 cm (7 tum) och ett bildformat på 16:9. |
| --- | --- |

—

en löstagbar färgskärm med flytande kristaller (LCD) av pekskärmstyp med ett diagonalt mått på cirka 17,5 cm (7 tum) och ett bildformat på 16:9.

Apparaten är utrustad med anslutningsdon för mottagning av videosignaler från externa källor som en backkamera.

Apparaten åtföljs av en fjärrkontroll.

En extra skärm kan anslutas till apparaten.

8528 59 40

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 c och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-numren 8528, 8528 59 och 8528 59 40.

Apparaten består av komponenter med olika funktioner (ljudåtergivning, videoåtergivning, rundradio, visning av video), men ingen av dessa bestämmer med avseende på apparatens utformning och konstruktion dess huvudsakliga karaktär.

Med tillämpning av den allmänna bestämmelsen 3 c ska apparaten därför klassificeras som annan monitor för färgmottagning med en LCD-bildskärm enligt KN-nummer 8528 59 40.

| 2. | En multifunktionsapparat (s.k. multimedia centre) av den typ som används i motorfordon, med de ungefärliga måtten 17 × 5 × 16 cm.
  Den kombinerar i samma hölje en rundradiomottagare, en utrustning för återgivning av ljud och videosignaler och en färgskärm med flytande kristaller (LCD) med ett diagonalt mått på cirka 8 cm (3,5 tum).
  Apparaten är utrustad med anslutningsdon för mottagning av videosignaler från externa källor som en backkamera.
  Apparaten kan även återge ljud och bild från ett usb-minne.
  Apparaten åtföljs av en fjärrkontroll.
  En extra skärm kan anslutas till apparaten. |
| --- | --- |

2.

En multifunktionsapparat (s.k. multimedia centre) av den typ som används i motorfordon, med de ungefärliga måtten 17 × 5 × 16 cm.

Den kombinerar i samma hölje en rundradiomottagare, en utrustning för återgivning av ljud och videosignaler och en färgskärm med flytande kristaller (LCD) med ett diagonalt mått på cirka 8 cm (3,5 tum).

Apparaten är utrustad med anslutningsdon för mottagning av videosignaler från externa källor som en backkamera.

Apparaten kan även återge ljud och bild från ett usb-minne.

Apparaten åtföljs av en fjärrkontroll.

En extra skärm kan anslutas till apparaten.

8528 59 40

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 c och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-numren 8528, 8528 59 och 8528 59 40.

Apparaten består av komponenter med olika funktioner (ljudåtergivning, videoåtergivning, rundradio, visning av video), men ingen av dessa bestämmer apparatens huvudsakliga karaktär i fråga om dess utformning och konstruktion.

Med tillämpning av den allmänna bestämmelsen 3 c ska apparaten därför klassificeras enligt KN-nummer 8528 59 40 som annan monitor för färgmottagning med en LCD-bildskärm.

| 3. | En multifunktionsapparat (s.k. multimedia centre) av den typ som används i motorfordon.
  Den kombinerar i samma hölje en rundradiomottagare, en utrustning för återgivning av ljud och videosignaler, en apparat för radionavigering och en färgskärm med flytande kristaller (LCD) med ett diagonalt mått på cirka 18 cm (7 tum) och ett bildformat på 16:9.
  Apparaten är utrustad med anslutningsdon för mottagning av videosignaler från externa källor som en backkamera eller en mottagare för marksänd digital-tv (DVB-T).
  Apparaten kan även återge ljud och bild från ett minneskort.
  Apparaten åtföljs av två fjärrkontroller.
  En extra skärm kan anslutas till apparaten. |
| --- | --- |

3.

En multifunktionsapparat (s.k. multimedia centre) av den typ som används i motorfordon.

Den kombinerar i samma hölje en rundradiomottagare, en utrustning för återgivning av ljud och videosignaler, en apparat för radionavigering och en färgskärm med flytande kristaller (LCD) med ett diagonalt mått på cirka 18 cm (7 tum) och ett bildformat på 16:9.

Apparaten är utrustad med anslutningsdon för mottagning av videosignaler från externa källor som en backkamera eller en mottagare för marksänd digital-tv (DVB-T).

Apparaten kan även återge ljud och bild från ett minneskort.

Apparaten åtföljs av två fjärrkontroller.

En extra skärm kan anslutas till apparaten.

8528 59 40

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1, 3 c och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen samt texten till KN-nummer 8528, 8528 59 och 8528 59 40.

Apparaten består av komponenter med olika funktioner (ljudåtergivning, videoåtergivning, radionavigering rundradio, visning av video), men ingen av dessa bestämmer apparatens huvudsakliga karaktär i fråga om dess utformning och konstruktion.

Med tillämpning av den allmänna bestämmelsen 3 c ska apparaten därför klassificeras enligt KN-nummer 8528 59 40 som en annan monitor för färgmottagning med en LCD-bildskärm.

---

| 31.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/37 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/37

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 699/2012

av den 30 juli 2012

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 1 november 2011 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att den inledde ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet (nedan kallade de berörda länderna). |
| --- | --- |

(1)

Den 1 november 2011 meddelade Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att den inledde ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Ryssland och Turkiet (nedan kallade de berörda länderna).

| (2) | Förfarandet inleddes som en följd av ett klagomål som ingavs den 20 september 2011 av Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (nedan kallad klagandena) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall över 40 %, av unionens sammanlagda tillverkning av vissa rördelar av järn eller stål. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes som en följd av ett klagomål som ingavs den 20 september 2011 av Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (nedan kallad klagandena) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall över 40 %, av unionens sammanlagda tillverkning av vissa rördelar av järn eller stål. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för att detta vållat väsentlig skada, och bevisningen ansågs också tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna, företrädarna för de berörda länderna samt kända importörer och användare om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt klagandena, andra kända tillverkare i unionen, de kända exporterande tillverkarna, företrädarna för de berörda länderna samt kända importörer och användare om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (4) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

a)   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (5) | Eftersom antalet unionstillverkare föreföll vara stort angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle tillämpas för fastställandet av skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom antalet unionstillverkare föreföll vara stort angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle tillämpas för fastställandet av skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (6) | I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare. Stickprovet bestod av tre företag bland de 22 unionstillverkare som kommissionen visste tillverkade en likadan produkt innan undersökningen inleddes. |
| --- | --- |

(6)

I tillkännagivandet om inledande meddelade kommissionen att den preliminärt hade valt ut ett stickprov av unionstillverkare. Stickprovet bestod av tre företag bland de 22 unionstillverkare som kommissionen visste tillverkade en likadan produkt innan undersökningen inleddes.

| (7) | Urvalet gjordes på grundval av den försäljnings- och produktionsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De utvalda unionstillverkarna är baserade i fyra medlemsstater och står för 48 % av alla unionstillverkares sammanlagda försäljning i unionen och utgör 64 % av de tillverkare som gav sig till känna. Ingen berörd part motsatte sig det föreslagna stickprovet. |
| --- | --- |

(7)

Urvalet gjordes på grundval av den försäljnings- och produktionsvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. De utvalda unionstillverkarna är baserade i fyra medlemsstater och står för 48 % av alla unionstillverkares sammanlagda försäljning i unionen och utgör 64 % av de tillverkare som gav sig till känna. Ingen berörd part motsatte sig det föreslagna stickprovet.

b)   Stickprovsförfarande avseende icke-närstående importörer

| (8) | Eftersom ett stort antal icke-närstående importörer kunde beröras angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så var fallet, göra ett urval, ombads alla importörer att ge sig till känna för kommissionen och att lämna vissa i tillkännagivandet om inledande specificerade uppgifter om sin verksamhet under undersökningsperioden (1 oktober 2010–30 september 2011) med avseende på den berörda produkten. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom ett stort antal icke-närstående importörer kunde beröras angavs det i tillkännagivandet om inledande att kommissionen kunde komma att tillämpa ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så var fallet, göra ett urval, ombads alla importörer att ge sig till känna för kommissionen och att lämna vissa i tillkännagivandet om inledande specificerade uppgifter om sin verksamhet under undersökningsperioden (1 oktober 2010–30 september 2011) med avseende på den berörda produkten.

| (9) | Av de 38 icke-närstående importörer som kommissionen kontaktade svarade endast fem företag på stickprovsfrågorna inom tidsfristen. Ett företag visade sig vara en användare snarare än en importör. Det ansågs därför att inget stickprovsförfarande var nödvändigt, och frågeformulär sändes till alla fyra importörer som gav sig till känna. Slutligen besvarade endast två importörer frågeformuläret och samarbetade fullt ut i undersökningen. |
| --- | --- |

(9)

Av de 38 icke-närstående importörer som kommissionen kontaktade svarade endast fem företag på stickprovsfrågorna inom tidsfristen. Ett företag visade sig vara en användare snarare än en importör. Det ansågs därför att inget stickprovsförfarande var nödvändigt, och frågeformulär sändes till alla fyra importörer som gav sig till känna. Slutligen besvarade endast två importörer frågeformuläret och samarbetade fullt ut i undersökningen.

c)   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare

| (10) | Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så var fallet, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare att ge sig till känna för kommissionen och att lämna vissa i tillkännagivandet om inledande specificerade uppgifter om sin verksamhet under undersökningsperioden (1 oktober 2010–30 september 2011) med avseende på den berörda produkten. Samråd skedde också med myndigheterna i de berörda länderna. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, om så var fallet, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare att ge sig till känna för kommissionen och att lämna vissa i tillkännagivandet om inledande specificerade uppgifter om sin verksamhet under undersökningsperioden (1 oktober 2010–30 september 2011) med avseende på den berörda produkten. Samråd skedde också med myndigheterna i de berörda länderna.

| (11) | När det gäller Ryssland samarbetade inga exporterande tillverkare i undersökningen. När det gäller turkiska exporterande tillverkare gav sig tre företag till känna. Därför beslutade kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt när det gäller Turkiet. De tre samarbetsvilliga turkiska företagen stod för majoriteten av den turkiska exporten till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(11)

När det gäller Ryssland samarbetade inga exporterande tillverkare i undersökningen. När det gäller turkiska exporterande tillverkare gav sig tre företag till känna. Därför beslutade kommissionen att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt när det gäller Turkiet. De tre samarbetsvilliga turkiska företagen stod för majoriteten av den turkiska exporten till unionen under undersökningsperioden.

d)   Svar på frågeformuläret och kontroller

| (12) | För att utföra sin analys skickade kommissionen frågeformulär till alla de tre samarbetsvilliga turkiska exporterande tillverkarna, till de utvalda unionstillverkarna samt de samarbetsvilliga icke-närstående importörerna och användarna. |
| --- | --- |

(12)

För att utföra sin analys skickade kommissionen frågeformulär till alla de tre samarbetsvilliga turkiska exporterande tillverkarna, till de utvalda unionstillverkarna samt de samarbetsvilliga icke-närstående importörerna och användarna.

| (13) | Svar på frågeformuläret inkom från alla de tre samarbetsvilliga turkiska exporterande tillverkarna, från alla utvalda unionstillverkare samt från två icke-närstående importörer i unionen och fyra användare. |
| --- | --- |

(13)

Svar på frågeformuläret inkom från alla de tre samarbetsvilliga turkiska exporterande tillverkarna, från alla utvalda unionstillverkare samt från två icke-närstående importörer i unionen och fyra användare.

| (14) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag: | Exporterande tillverkare i Turkiet







  — | RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turkiet |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

Exporterande tillverkare i Turkiet

—

RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turkiet

| — | SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turkiet |
| --- | --- |

—

SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turkiet

| — | UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Turkiet |
| --- | --- |

—

UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Turkiet

| | Unionstillverkare







  — | ERNE Fittings, Schlinz, Österrike |
| --- | --- | --- |

Unionstillverkare

—

ERNE Fittings, Schlinz, Österrike

| — | Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Italien |
| --- | --- |

—

Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Italien

3.   Undersökningsperioden

| (15) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2010 till och med den 30 september 2011 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som var av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(15)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2010 till och med den 30 september 2011 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som var av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2008 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

4.   Gällande åtgärder beträffande andra tredjeländer

| (16) | Antidumpningsåtgärder är i kraft beträffande vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Malaysia, Kina, Sydkorea och Thailand, och efter kringgående också med ursprung i Kina men avsända från Indonesien, Sri Lanka, Filippinerna och Taiwan (med vissa undantag) (3). De länder som nämns i föregående mening kallas nedan länder som omfattas av antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(16)

Antidumpningsåtgärder är i kraft beträffande vissa rördelar av järn eller stål med ursprung i Malaysia, Kina, Sydkorea och Thailand, och efter kringgående också med ursprung i Kina men avsända från Indonesien, Sri Lanka, Filippinerna och Taiwan (med vissa undantag) (3). De länder som nämns i föregående mening kallas nedan länder som omfattas av antidumpningsåtgärder.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (17) | Den berörda produkten är rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål) med en yttre diameter av högst 609,6 mm av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (nedan kallade de berörda produkterna). |
| --- | --- |

(17)

Den berörda produkten är rördelar (med undantag av gjutna rördelar, flänsar samt rördelar avsedda för gängning) av järn eller stål (med undantag av rostfritt stål) med en yttre diameter av högst 609,6 mm av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (nedan kallade de berörda produkterna).

| (18) | I produktionsprocessen används sömlösa eller svetsade stålrör för att tillverka knärör, förminskningsapparater och T-stycken, medan stålplåt normalt används som råvara för att tillverka kapsyler. Knärör och förminskningsapparater görs genom kapning och formning, bockning eller minskning. T-stycken görs med hjälp av vattentryck och kapsyler genom formning av stålplåt. Detta följs normalt av fasning och stålsandsblästring före paketeringen. I vissa fall galvaniseras produkten dessutom. Alla produkttyper har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. |
| --- | --- |

(18)

I produktionsprocessen används sömlösa eller svetsade stålrör för att tillverka knärör, förminskningsapparater och T-stycken, medan stålplåt normalt används som råvara för att tillverka kapsyler. Knärör och förminskningsapparater görs genom kapning och formning, bockning eller minskning. T-stycken görs med hjälp av vattentryck och kapsyler genom formning av stålplåt. Detta följs normalt av fasning och stålsandsblästring före paketeringen. I vissa fall galvaniseras produkten dessutom. Alla produkttyper har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.

| (19) | Rördelar används i den petrokemiska industrin och byggindustrin, för energiproduktion, fartygskonstruktion och vid industrianläggningar. De används för att koppla rör till varandra i alla ovannämnda tillämpningar. |
| --- | --- |

(19)

Rördelar används i den petrokemiska industrin och byggindustrin, för energiproduktion, fartygskonstruktion och vid industrianläggningar. De används för att koppla rör till varandra i alla ovannämnda tillämpningar.

2.   Likadan produkt

| (20) | Den berörda produkten och vissa rördelar av järn eller stål som såldes på den inhemska marknaden i de berörda länderna samt vissa rördelar av järn eller stål som såldes i unionen av unionsindustrin konstaterades ha samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

Den berörda produkten och vissa rördelar av järn eller stål som såldes på den inhemska marknaden i de berörda länderna samt vissa rördelar av järn eller stål som såldes i unionen av unionsindustrin konstaterades ha samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Ryssland

| (21) | Som anges i skäl 11 var ingen rysk exporterande tillverkare samarbetsvillig i denna undersökning. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen gjordes därför dumpningsberäkningarna för Ryssland på grundval av tillgängliga uppgifter, enligt vad som förklaras nedan. |
| --- | --- |

(21)

Som anges i skäl 11 var ingen rysk exporterande tillverkare samarbetsvillig i denna undersökning. I enlighet med artikel 18 i grundförordningen gjordes därför dumpningsberäkningarna för Ryssland på grundval av tillgängliga uppgifter, enligt vad som förklaras nedan.

1.1   Normalvärde

| (22) | Eftersom ingen rysk exporterande tillverkare samarbetade beräknades normalvärdet för Ryssland på grundval av tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom ingen rysk exporterande tillverkare samarbetade beräknades normalvärdet för Ryssland på grundval av tillgängliga uppgifter.

| (23) | Det bör erinras om att klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av importen av den berörda produkten från Ryssland. Eftersom mer detaljerade uppgifter saknades grundades den beräkning som ledde till denna bevisning på ett konstruerat normalvärde för Ryssland. För att fastställa ett mer exakt normalvärde beslutade kommissionen preliminärt att normalvärdet för Ryssland ändå skulle konstrueras på grundval av de uppgifter som lämnats under undersökningen av de exporterande turkiska tillverkare som använder ryska sömlösa stålrör som insatsvara för tillverkning av den berörda produkten. Kostnaden för råvaran utgör faktiskt med stor marginal merparten av de totala tillverkningskostnaderna för den berörda produkten. Därför ansågs denna metod vara den rimligaste för att fastställa normalvärdet för Ryssland på grundval av tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(23)

Det bör erinras om att klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av importen av den berörda produkten från Ryssland. Eftersom mer detaljerade uppgifter saknades grundades den beräkning som ledde till denna bevisning på ett konstruerat normalvärde för Ryssland. För att fastställa ett mer exakt normalvärde beslutade kommissionen preliminärt att normalvärdet för Ryssland ändå skulle konstrueras på grundval av de uppgifter som lämnats under undersökningen av de exporterande turkiska tillverkare som använder ryska sömlösa stålrör som insatsvara för tillverkning av den berörda produkten. Kostnaden för råvaran utgör faktiskt med stor marginal merparten av de totala tillverkningskostnaderna för den berörda produkten. Därför ansågs denna metod vara den rimligaste för att fastställa normalvärdet för Ryssland på grundval av tillgängliga uppgifter.

| (24) | Normalvärdet för Ryssland beräknades därför genom att det vägda genomsnittliga normalvärdet fastställdes för de samarbetsvilliga turkiska exporterande tillverkare som köper en del av sina råvaror från Ryssland. |
| --- | --- |

(24)

Normalvärdet för Ryssland beräknades därför genom att det vägda genomsnittliga normalvärdet fastställdes för de samarbetsvilliga turkiska exporterande tillverkare som köper en del av sina råvaror från Ryssland.

| (25) | Det är viktigt att notera att normalvärdet fastställdes för den produkttyp som svarar för de största volymerna av importen (knärör), och inte för alla typer av den berörda produkten, för att möjliggöra en representativ jämförelse med exportpriset (se följande skäl). |
| --- | --- |

(25)

Det är viktigt att notera att normalvärdet fastställdes för den produkttyp som svarar för de största volymerna av importen (knärör), och inte för alla typer av den berörda produkten, för att möjliggöra en representativ jämförelse med exportpriset (se följande skäl).

1.2   Exportpris

| (26) | Eftersom mer detaljerade prisuppgifter saknades fastställdes exportpriset för import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland på grundval av importuppgifter från Eurostat. Med tanke på den stora variationen i den produktmix som deklareras enligt vissa KN-nummer fastställdes exportpriset med hjälp av uppgifter från Eurostat enbart för den produkttyp som står för de största importvolymerna (knärör), vilket sammantaget anses vara representativt för den berörda produkten. Exportpriset grundades således på KN-nummer 7307 93 11. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom mer detaljerade prisuppgifter saknades fastställdes exportpriset för import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland på grundval av importuppgifter från Eurostat. Med tanke på den stora variationen i den produktmix som deklareras enligt vissa KN-nummer fastställdes exportpriset med hjälp av uppgifter från Eurostat enbart för den produkttyp som står för de största importvolymerna (knärör), vilket sammantaget anses vara representativt för den berörda produkten. Exportpriset grundades således på KN-nummer 7307 93 11.

| (27) | Ovanstående uppgifter från Eurostat måste justeras mot bakgrund av att vissa importtransaktioner från Ryssland till Bulgarien, Estland och Litauen innehöll felaktiga deklarationer, vilket sannolikt beror på felklassificeringar av produkter. Dessa transaktioner identifierades med hjälp av den importstatistik som gjorts tillgänglig i databasen i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen och togs bort från beräkningen av exportpriset för att undvika att ett snedvridet exportpris användes vid beräkningen av dumpning. |
| --- | --- |

(27)

Ovanstående uppgifter från Eurostat måste justeras mot bakgrund av att vissa importtransaktioner från Ryssland till Bulgarien, Estland och Litauen innehöll felaktiga deklarationer, vilket sannolikt beror på felklassificeringar av produkter. Dessa transaktioner identifierades med hjälp av den importstatistik som gjorts tillgänglig i databasen i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen och togs bort från beräkningen av exportpriset för att undvika att ett snedvridet exportpris användes vid beräkningen av dumpning.

1.3   Jämförelse

| (28) | Dumpningsmarginalen fastställdes genom en jämförelse mellan exportpriset fritt fabrik enligt uppgifter från Eurostat och normalvärdet för Ryssland fastställt enligt ovan. |
| --- | --- |

(28)

Dumpningsmarginalen fastställdes genom en jämförelse mellan exportpriset fritt fabrik enligt uppgifter från Eurostat och normalvärdet för Ryssland fastställt enligt ovan.

| (29) | För att fastställa exportpriset fritt fabrik justerades exportpriset cif baserat på uppgifterna från Eurostat (och korrigerades för att undvika den snedvridning som beskrivs ovan) med transportkostnaden. För detta ändamål användes transportkostnaden såsom den beräknades i klagomålet eftersom detta ansågs vara en rimlig uppskattning. |
| --- | --- |

(29)

För att fastställa exportpriset fritt fabrik justerades exportpriset cif baserat på uppgifterna från Eurostat (och korrigerades för att undvika den snedvridning som beskrivs ovan) med transportkostnaden. För detta ändamål användes transportkostnaden såsom den beräknades i klagomålet eftersom detta ansågs vara en rimlig uppskattning.

1.4.   Dumpningsmarginal

| (30) | Den landsomfattande dumpningsmarginalen uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(30)

Den landsomfattande dumpningsmarginalen uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.

| (31) | På grundval av ovanstående uppgår den preliminära landsomfattande dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Alla företag | 23,8 % |

(31)

På grundval av ovanstående uppgår den preliminära landsomfattande dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Alla företag

23,8 %

2.   Turkiet

2.1   Normalvärde

| (32) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen fastställde kommissionen först för var och en av de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna huruvida dess sammanlagda försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten var representativ, dvs. om den totala volymen av denna försäljning utgjorde minst 5 % av dess totala försäljning av den berörda produkten på export till unionen. Undersökningen visade att den inhemska försäljningen av den likadana produkten var representativ för alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen fastställde kommissionen först för var och en av de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna huruvida dess sammanlagda försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten var representativ, dvs. om den totala volymen av denna försäljning utgjorde minst 5 % av dess totala försäljning av den berörda produkten på export till unionen. Undersökningen visade att den inhemska försäljningen av den likadana produkten var representativ för alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare.

| (33) | Kommissionen fastställde därefter vilka produkttyper de företag som sammantaget hade en inhemsk representativ försäljning sålde på den inhemska marknaden och som var identiska eller direkt jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen fastställde därefter vilka produkttyper de företag som sammantaget hade en inhemsk representativ försäljning sålde på den inhemska marknaden och som var identiska eller direkt jämförbara med de produkttyper som såldes på export till unionen.

| (34) | För varje typ av den likadana produkt som de exporterande tillverkarna sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara jämförbar med den typ av den berörda produkten som såldes på export till unionen fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när den inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden uppgick till minst 5 % av den totala volym av den jämförbara produkttyp som såldes på export till unionen. Undersökningen visade att vart och ett av de tre företagen hade en representativ inhemsk försäljning för de flesta av produkttyperna. |
| --- | --- |

(34)

För varje typ av den likadana produkt som de exporterande tillverkarna sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara jämförbar med den typ av den berörda produkten som såldes på export till unionen fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när den inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden uppgick till minst 5 % av den totala volym av den jämförbara produkttyp som såldes på export till unionen. Undersökningen visade att vart och ett av de tre företagen hade en representativ inhemsk försäljning för de flesta av produkttyperna.

| (35) | Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den berörda produkten som såldes i representativa kvantiteter kunde anses ha sålts vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den berörda produkten som såldes i representativa kvantiteter kunde anses ha sålts vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för varje produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

| (36) | Om försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris motsvarande minst den beräknade tillverkningskostnaden stod för mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen och om det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lika med eller högre än kostnaden per enhet, beräknades normalvärdet för varje produkttyp som det vägda genomsnittet av alla inhemska försäljningspriser för produkttypen i fråga. |
| --- | --- |

(36)

Om försäljningsvolymen för en produkttyp som såldes till ett nettopris motsvarande minst den beräknade tillverkningskostnaden stod för mer än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den typen och om det vägda genomsnittliga försäljningspriset var lika med eller högre än kostnaden per enhet, beräknades normalvärdet för varje produkttyp som det vägda genomsnittet av alla inhemska försäljningspriser för produkttypen i fråga.

| (37) | Om volymen av den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen eller om det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än kostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid inhemsk försäljning, vilket beräknades som det vägda genomsnittliga priset på enbart den lönsamma inhemska försäljningen av produkttypen i fråga. |
| --- | --- |

(37)

Om volymen av den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den produkttypen eller om det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än kostnaden per enhet, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid inhemsk försäljning, vilket beräknades som det vägda genomsnittliga priset på enbart den lönsamma inhemska försäljningen av produkttypen i fråga.

| (38) | Undersökningen visade att den lönsamma försäljningen av vissa jämförbara produkttyper stod för mer än 80 % av den sammanlagda inhemska försäljningen, och för denna försäljning användes därför all inhemsk försäljning vid beräkningen av det genomsnittliga priset för normalvärdet. För övriga produkttyper som också ansågs säljas vid normal handel användes enbart den lönsamma försäljningen. |
| --- | --- |

(38)

Undersökningen visade att den lönsamma försäljningen av vissa jämförbara produkttyper stod för mer än 80 % av den sammanlagda inhemska försäljningen, och för denna försäljning användes därför all inhemsk försäljning vid beräkningen av det genomsnittliga priset för normalvärdet. För övriga produkttyper som också ansågs säljas vid normal handel användes enbart den lönsamma försäljningen.

| (39) | När alla produkttyperna såldes med förlust ansågs det att de inte såldes vid normal handel. Ett normalvärde måste konstrueras dels för försäljningen av produkttyper som inte såldes vid normal handel, dels för produkttyper som inte såldes i representativa mängder på hemmamarknaden. Alla de tre undersökta företagen sålde sådana produkttyper på export till unionen, om än i begränsade mängder. |
| --- | --- |

(39)

När alla produkttyperna såldes med förlust ansågs det att de inte såldes vid normal handel. Ett normalvärde måste konstrueras dels för försäljningen av produkttyper som inte såldes vid normal handel, dels för produkttyper som inte såldes i representativa mängder på hemmamarknaden. Alla de tre undersökta företagen sålde sådana produkttyper på export till unionen, om än i begränsade mängder.

| (40) | För att konstruera normalvärdet enligt artikel 2.6 i grundförordningen adderades de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vägda genomsnittliga vinsten för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med dessa tillverkares egna genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. För produkttyper som såldes i kvantiteter som inte var representativa på den inhemska marknaden jämfördes den vägda genomsnittliga vinsten samt försäljnings- och administrationskostnader och andra kostnader vid normal handel för denna icke representativa försäljning för att konstruera normalvärdet. |
| --- | --- |

(40)

För att konstruera normalvärdet enligt artikel 2.6 i grundförordningen adderades de berörda samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt den vägda genomsnittliga vinsten för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under undersökningsperioden med dessa tillverkares egna genomsnittliga tillverkningskostnad under undersökningsperioden. För produkttyper som såldes i kvantiteter som inte var representativa på den inhemska marknaden jämfördes den vägda genomsnittliga vinsten samt försäljnings- och administrationskostnader och andra kostnader vid normal handel för denna icke representativa försäljning för att konstruera normalvärdet.

2.2   Exportpris

| (41) | I samtliga fall exporterades den berörda produkten till oberoende kunder i unionen, och exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(41)

I samtliga fall exporterades den berörda produkten till oberoende kunder i unionen, och exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas.

| (42) | Ett av de tre samarbetsvilliga turkiska företagen hade en mycket begränsad exportförsäljning till unionen under undersökningsperioden. Företaget hävdade att det skulle vilja exportera mer till unionen men inte kunde erbjuda importörerna tillräckligt låga priser och begärde att detta faktum skulle beaktas i vår analys. |
| --- | --- |

(42)

Ett av de tre samarbetsvilliga turkiska företagen hade en mycket begränsad exportförsäljning till unionen under undersökningsperioden. Företaget hävdade att det skulle vilja exportera mer till unionen men inte kunde erbjuda importörerna tillräckligt låga priser och begärde att detta faktum skulle beaktas i vår analys.

| (43) | När det gäller dumpningsberäkningen för detta företag måste denna dock baseras på dess begränsade försäljning. Även om företagets försäljning till unionen var begränsad kan den inte förbises och kan vara den enda grundvalen för att beräkna en individuell dumpningsmarginal för detta företag. Under alla omständigheter kan företagets oförmåga att sälja mer på grund av sina påstått höga priser inte betraktas som en faktor som påverkar dumpningsberäkningen för detta företag. |
| --- | --- |

(43)

När det gäller dumpningsberäkningen för detta företag måste denna dock baseras på dess begränsade försäljning. Även om företagets försäljning till unionen var begränsad kan den inte förbises och kan vara den enda grundvalen för att beräkna en individuell dumpningsmarginal för detta företag. Under alla omständigheter kan företagets oförmåga att sälja mer på grund av sina påstått höga priser inte betraktas som en faktor som påverkar dumpningsberäkningen för detta företag.

2.3   Jämförelse

| (44) | Normalvärdet och exportpriserna jämfördes fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar gjordes i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas. I synnerhet beviljades en justering för frakt- och försäkringskostnader inklusive frakt i det exporterande landet, rabatter, provisioner, kreditkostnader samt bankavgifter. |
| --- | --- |

(44)

Normalvärdet och exportpriserna jämfördes fritt fabrik. För att garantera en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs vederbörlig hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet genom en justering i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar gjordes i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde styrkas. I synnerhet beviljades en justering för frakt- och försäkringskostnader inklusive frakt i det exporterande landet, rabatter, provisioner, kreditkostnader samt bankavgifter.

2.4   Dumpningsmarginaler

| (45) | De preliminära dumpningsmarginalerna uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(45)

De preliminära dumpningsmarginalerna uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.

a)   Dumpningsmarginal för de undersökta företagen

| (46) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes den individuella dumpningsmarginalen för en av de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och företagets vägda genomsnittliga exportpris för den berörda produkten till unionen. |
| --- | --- |

(46)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes den individuella dumpningsmarginalen för en av de tre samarbetsvilliga exporterande tillverkarna på grundval av en jämförelse mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och företagets vägda genomsnittliga exportpris för den berörda produkten till unionen.

| (47) | För de två andra samarbetsvilliga turkiska tillverkarna visade dock dumpningsberäkningarna att företagen genomförde riktad dumpning såväl under en bestämd tidsperiod som för vissa kunder och regioner. Det fanns faktiskt ett klart mönster för deras exportpriser, som skilde sig väsentligt mellan olika inköpare, regioner och tidsperioder. Dumpningsberäkningen på grundval av jämförelsen mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt exportpris avspeglade vidare inte till fullo den dumpningsgrad som de två berörda tillverkarna tillämpade. |
| --- | --- |

(47)

För de två andra samarbetsvilliga turkiska tillverkarna visade dock dumpningsberäkningarna att företagen genomförde riktad dumpning såväl under en bestämd tidsperiod som för vissa kunder och regioner. Det fanns faktiskt ett klart mönster för deras exportpriser, som skilde sig väsentligt mellan olika inköpare, regioner och tidsperioder. Dumpningsberäkningen på grundval av jämförelsen mellan ett vägt genomsnittligt normalvärde och ett vägt genomsnittligt exportpris avspeglade vidare inte till fullo den dumpningsgrad som de två berörda tillverkarna tillämpade.

| (48) | För att återspegla det fulla beloppet på den dumpning som tillämpades av de båda berörda företagen jämfördes därför, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen, det normalvärde som fastställts på grundval av ett vägt genomsnitt i deras fall med priserna på alla enskilda exporttransaktioner till unionen. |
| --- | --- |

(48)

För att återspegla det fulla beloppet på den dumpning som tillämpades av de båda berörda företagen jämfördes därför, i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen, det normalvärde som fastställts på grundval av ett vägt genomsnitt i deras fall med priserna på alla enskilda exporttransaktioner till unionen.

b)   Dumpningsmarginal för icke-samarbetsvilliga företag

| (49) | För alla icke samarbetsvilliga turkiska exporterande tillverkare fastställdes en övrig dumpningsmarginal. Eftersom samarbetsviljan ansågs vara relativt låg (exportvolymen för de tre samarbetsvilliga turkiska företagen uppgick till mindre än 80 % av den totala turkiska exporten till unionen under undersökningsperioden), fastställdes den övriga dumpningsmarginalen på grundval av en rimlig metod som leder till en dumpningsmarginal som är högre än den högsta bland de individuella marginalerna för de tre samarbetsvilliga företagen. Denna marginal fastställdes på grundval av försäljningen av de representativa produkttyper som tillverkas av den samarbetsvilliga turkiska tillverkare som har den största dumpningsmarginalen av de tre samarbetsvilliga företagen. |
| --- | --- |

(49)

För alla icke samarbetsvilliga turkiska exporterande tillverkare fastställdes en övrig dumpningsmarginal. Eftersom samarbetsviljan ansågs vara relativt låg (exportvolymen för de tre samarbetsvilliga turkiska företagen uppgick till mindre än 80 % av den totala turkiska exporten till unionen under undersökningsperioden), fastställdes den övriga dumpningsmarginalen på grundval av en rimlig metod som leder till en dumpningsmarginal som är högre än den högsta bland de individuella marginalerna för de tre samarbetsvilliga företagen. Denna marginal fastställdes på grundval av försäljningen av de representativa produkttyper som tillverkas av den samarbetsvilliga turkiska tillverkare som har den största dumpningsmarginalen av de tre samarbetsvilliga företagen.

| (50) | På grundval av ovanstående uppgår de preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| RSA | 9,6 % |
| Sardogan | 2,9 % |
| Unifit | 12,1 % |
| Övriga företag | 16,7 % |

(50)

På grundval av ovanstående uppgår de preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, till följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

RSA

9,6 %

Sardogan

2,9 %

Unifit

12,1 %

Övriga företag

16,7 %

D.   SKADA

1.   Unionstillverkning och unionsindustrin

| (51) | Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av 22 tillverkare i unionen. Alla 22 unionstillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas därför nedan unionsindustrin. |
| --- | --- |

(51)

Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av 22 tillverkare i unionen. Alla 22 unionstillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas därför nedan unionsindustrin.

| (52) | Såsom anges i skäl 7 svarade de tre utvalda unionstillverkarna för cirka 50 % av unionens sammanlagda försäljning av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(52)

Såsom anges i skäl 7 svarade de tre utvalda unionstillverkarna för cirka 50 % av unionens sammanlagda försäljning av den likadana produkten.

2.   Förbrukningen i unionen

| (53) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden med hjälp av uppgifter i de besvarade frågeformulären från de företag som ingick i urvalet, uppskattningar som gjorts i klagomålet för de återstående tillverkarna i unionen och uppgifter från Eurostat om importvolymer. |
| --- | --- |

(53)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden med hjälp av uppgifter i de besvarade frågeformulären från de företag som ingick i urvalet, uppskattningar som gjorts i klagomålet för de återstående tillverkarna i unionen och uppgifter från Eurostat om importvolymer.

| (54) | Förbrukningen i unionen minskade betydligt (med 40 %) mellan 2008 och undersökningsperioden. Den minskade med 44 % under 2009, låg kvar på samma nivå under 2010 och ökade något (med 4 procentenheter) under undersökningsperioden.

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enheter (ton) | 98 197 | 55 172 | 54 878 | 58 706 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 56 | 56 | 60 |

(54)

Förbrukningen i unionen minskade betydligt (med 40 %) mellan 2008 och undersökningsperioden. Den minskade med 44 % under 2009, låg kvar på samma nivå under 2010 och ökade något (med 4 procentenheter) under undersökningsperioden.

Tabell 1

Förbrukning i unionen

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Enheter (ton)

98 197

55 172

54 878

58 706

Index (2008 = 100)

100

56

56

60

3.   Import från de berörda länderna

3.1   Sammantagen bedömning av den berörda importens verkningar

| (55) | Kommissionen undersökte om importen av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Turkiet skulle bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen undersökte om importen av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Turkiet skulle bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

| (56) | För de båda berörda länderna visade undersökningen att dumpningsmarginalerna var högre än den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen och att importvolymen av den dumpade importen från dessa två länder inte var försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(56)

För de båda berörda länderna visade undersökningen att dumpningsmarginalerna var högre än den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen och att importvolymen av den dumpade importen från dessa två länder inte var försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen.

| (57) | När det gäller villkoren för konkurrens mellan importen från Ryssland och Turkiet och den likadana produkten visade undersökningen att tillverkarna från dessa länder utnyttjar samma försäljningskanaler och säljer till liknande kundkategorier. Undersökningen visade dessutom att importen från båda dessa länder hade ökat i fråga om marknadsandelar under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(57)

När det gäller villkoren för konkurrens mellan importen från Ryssland och Turkiet och den likadana produkten visade undersökningen att tillverkarna från dessa länder utnyttjar samma försäljningskanaler och säljer till liknande kundkategorier. Undersökningen visade dessutom att importen från båda dessa länder hade ökat i fråga om marknadsandelar under skadeundersökningsperioden.

| (58) | Två samarbetsvilliga turkiska exportörer hävdade att ackumulering av import från Ryssland och Turkiet inte är lämplig i detta fall, eftersom importen från dessa länder uppvisar olika trender i fråga om volym och priser. |
| --- | --- |

(58)

Två samarbetsvilliga turkiska exportörer hävdade att ackumulering av import från Ryssland och Turkiet inte är lämplig i detta fall, eftersom importen från dessa länder uppvisar olika trender i fråga om volym och priser.

| (59) | I detta avseende noteras att undersökningen visade att importen från Turkiet är relativt stabil i fråga om volymer, medan importen från Ryssland ökar. Men med tanke på den minskade efterfrågan under skadeundersökningsperioden ökar marknadsandelarna för importen från båda länderna. Samtidigt förefaller deras prissättning inte vara väsentligt annorlunda, åtminstone inte under tiden mellan 2009 och undersökningsperioden (det höga genomsnittliga priset på rysk import under 2008 kan bero på felaktig rapportering), med ryska genomsnittliga priser något lägre men mycket nära de turkiska genomsnittliga priserna. |
| --- | --- |

(59)

I detta avseende noteras att undersökningen visade att importen från Turkiet är relativt stabil i fråga om volymer, medan importen från Ryssland ökar. Men med tanke på den minskade efterfrågan under skadeundersökningsperioden ökar marknadsandelarna för importen från båda länderna. Samtidigt förefaller deras prissättning inte vara väsentligt annorlunda, åtminstone inte under tiden mellan 2009 och undersökningsperioden (det höga genomsnittliga priset på rysk import under 2008 kan bero på felaktig rapportering), med ryska genomsnittliga priser något lägre men mycket nära de turkiska genomsnittliga priserna.

| (60) | Mot bakgrund av ovanstående anses det preliminärt att samtliga kriterier i artikel 3.4 i grundförordningen är uppfyllda och att importen från Ryssland och Turkiet bör bedömas sammantaget. |
| --- | --- |

(60)

Mot bakgrund av ovanstående anses det preliminärt att samtliga kriterier i artikel 3.4 i grundförordningen är uppfyllda och att importen från Ryssland och Turkiet bör bedömas sammantaget.

3.2   Den dumpade importens omfattning

| (61) | Volymen dumpad import av den berörda produkten från de berörda länderna till unionsmarknaden ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden. Närmare bestämt minskade importen med 31 % under 2009, precis innan en kraftig ökning med 89 procentenheter skedde under 2010, följt av en liten minskning med ca 12 procentenheter under undersökningsperioden. Volymen dumpad import under undersökningsperioden uppgick till 2 935 ton.

  Tabell 2


  Dumpad import från de berörda länderna | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enheter (ton) | 2 009 | 1 392 | 3 174 | 2 935 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 69 | 158 | 146 |
| Marknadsandel | 2 % | 3 % | 6 % | 5 % |
| Källa: Eurostat. |

(61)

Volymen dumpad import av den berörda produkten från de berörda länderna till unionsmarknaden ökade med 46 % under skadeundersökningsperioden. Närmare bestämt minskade importen med 31 % under 2009, precis innan en kraftig ökning med 89 procentenheter skedde under 2010, följt av en liten minskning med ca 12 procentenheter under undersökningsperioden. Volymen dumpad import under undersökningsperioden uppgick till 2 935 ton.

Tabell 2

Dumpad import från de berörda länderna

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Enheter (ton)

2 009

1 392

3 174

2 935

Index (2008 = 100)

100

69

158

146

Marknadsandel

2 %

3 %

6 %

5 %

Källa: Eurostat.

3.3   Marknadsandel för den dumpade importen

| (62) | Marknadsandelen för den dumpade importen från de berörda länderna mer än fördubblades under skadeundersökningsperioden, och ökade från 2 % till 5 %. |
| --- | --- |

(62)

Marknadsandelen för den dumpade importen från de berörda länderna mer än fördubblades under skadeundersökningsperioden, och ökade från 2 % till 5 %.

3.4   Priser

a)   Prisutveckling

| (63) | Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset på den dumpade importen från de berörda länderna, vid unionens gräns, före tull, enligt uppgifter från Eurostat. Under skadeundersökningsperioden låg det genomsnittliga priset på import från de berörda länderna i allmänhet stabilt på 1 961 euro per ton, med undantag av 2010, då det sjönk med ca 150 euro.

  Tabell 3


  Genomsnittliga priser på den dumpade importen | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga försäljningspriser per ton | 1 961 | 1 936 | 1 788 | 1 961 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 99 | 91 | 100 |
| Källa: Eurostat. |

(63)

Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset på den dumpade importen från de berörda länderna, vid unionens gräns, före tull, enligt uppgifter från Eurostat. Under skadeundersökningsperioden låg det genomsnittliga priset på import från de berörda länderna i allmänhet stabilt på 1 961 euro per ton, med undantag av 2010, då det sjönk med ca 150 euro.

Tabell 3

Genomsnittliga priser på den dumpade importen

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Genomsnittliga försäljningspriser per ton

1 961

1 936

1 788

1 961

Index (2008 = 100)

100

99

91

100

Källa: Eurostat.

b)   Prisunderskridande

| (64) | En jämförelse per produkttyp gjordes mellan de samarbetsvilliga exporterande turkiska tillverkarnas försäljningspriser och de utvalda unionstillverkarnas försäljningspriser i unionen. Eftersom de ryska exportörerna inte samarbetade i undersökningen beräknades prisunderskridandet med hjälp av genomsnittliga priser cif som redovisas av Eurostat och unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser i unionen. Vid behov gjordes justeringar för båda de berörda länderna för att ta hänsyn till handelns omfattning och kostnader efter import, inklusive tullsatsen i fråga om Ryssland. |
| --- | --- |

(64)

En jämförelse per produkttyp gjordes mellan de samarbetsvilliga exporterande turkiska tillverkarnas försäljningspriser och de utvalda unionstillverkarnas försäljningspriser i unionen. Eftersom de ryska exportörerna inte samarbetade i undersökningen beräknades prisunderskridandet med hjälp av genomsnittliga priser cif som redovisas av Eurostat och unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser i unionen. Vid behov gjordes justeringar för båda de berörda länderna för att ta hänsyn till handelns omfattning och kostnader efter import, inklusive tullsatsen i fråga om Ryssland.

| (65) | Jämförelsen visade att priset på den dumpade produkten med ursprung i de berörda länderna som såldes i unionen under undersökningsperioden underskred unionsindustrins priser med upp till ca 30 %. |
| --- | --- |

(65)

Jämförelsen visade att priset på den dumpade produkten med ursprung i de berörda länderna som såldes i unionen under undersökningsperioden underskred unionsindustrins priser med upp till ca 30 %.

4.   Unionsindustrins situation

| (66) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska omständigheter och förhållanden som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(66)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på unionsindustrin en bedömning av alla ekonomiska omständigheter och förhållanden som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (67) | Såsom förklaras ovan tillämpade kommissionen ett stickprovsförfarande avseende unionstillverkare. Vid skadeanalysen fastställdes skadeindikatorerna på följande två nivåer:






  — | De makroekonomiska aspekterna (produktion, kapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, priser samt dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från verkningarna av tidigare dumpning) bedömdes för hela unionstillverkningen på grundval av de uppgifter som inhämtats från de samarbetsvilliga tillverkarna samt en uppskattning baserad på uppgifter i klagomålet för övriga unionstillverkare. |
| --- | --- | --- |

(67)

Såsom förklaras ovan tillämpade kommissionen ett stickprovsförfarande avseende unionstillverkare. Vid skadeanalysen fastställdes skadeindikatorerna på följande två nivåer:

—

De makroekonomiska aspekterna (produktion, kapacitet, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, priser samt dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från verkningarna av tidigare dumpning) bedömdes för hela unionstillverkningen på grundval av de uppgifter som inhämtats från de samarbetsvilliga tillverkarna samt en uppskattning baserad på uppgifter i klagomålet för övriga unionstillverkare.

| — | De mikroekonomiska aspekterna (lager, löner, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar) analyserades för de unionstillverkare som ingick i urvalet och på grundval av uppgifter från dem. |
| --- | --- |

—

De mikroekonomiska aspekterna (lager, löner, lönsamhet, räntabilitet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga och investeringar) analyserades för de unionstillverkare som ingick i urvalet och på grundval av uppgifter från dem.

4.1   Makroekonomiska aspekter

a)   Produktion

| (68) | Produktionen i unionen minskade med 44 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Den minskade med 47 % under 2009 och med ytterligare 2 procentenheter under 2010, och ökade därefter något (med 5 procentenheter) under undersökningsperioden, då den uppgick till 53 653 ton.

  Tabell 4


  Produktion | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enheter (ton) | 95 079 | 49 917 | 48 017 | 53 653 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 53 | 51 | 56 |
| Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet. |

(68)

Produktionen i unionen minskade med 44 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Den minskade med 47 % under 2009 och med ytterligare 2 procentenheter under 2010, och ökade därefter något (med 5 procentenheter) under undersökningsperioden, då den uppgick till 53 653 ton.

Tabell 4

Produktion

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Enheter (ton)

95 079

49 917

48 017

53 653

Index (2008 = 100)

100

53

51

56

Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet.

b)   Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (69) | Unionstillverkarnas produktionskapacitet låg stabilt på 179 912 ton under hela skadeundersökningsperioden.

  Tabell 5


  Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enheter (ton) | 179 912 | 179 912 | 179 912 | 179 912 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Utnyttjandegrad | 53 % | 28 % | 27 % | 30 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 53 | 51 | 56 |
| Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet. |

(69)

Unionstillverkarnas produktionskapacitet låg stabilt på 179 912 ton under hela skadeundersökningsperioden.

Tabell 5

Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Enheter (ton)

179 912

179 912

179 912

179 912

Index (2008 = 100)

100

100

100

100

Utnyttjandegrad

53 %

28 %

27 %

30 %

Index (2008 = 100)

100

53

51

56

Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet.

| (70) | Kapacitetsutnyttjandet var 53 % under 2008, minskade till 28 % under 2009, till 27 % under 2010 och ökade något under undersökningsperioden till 30 %. Utvecklingen av kapacitetsutnyttjandet avspeglar tydligt produktionsutvecklingen, eftersom kapaciteten förblev stabil. |
| --- | --- |

(70)

Kapacitetsutnyttjandet var 53 % under 2008, minskade till 28 % under 2009, till 27 % under 2010 och ökade något under undersökningsperioden till 30 %. Utvecklingen av kapacitetsutnyttjandet avspeglar tydligt produktionsutvecklingen, eftersom kapaciteten förblev stabil.

c)   Försäljningsvolym

| (71) | Unionstillverkarnas försäljningsvolym till icke-närstående kunder på unionsmarknaden minskade med 38 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningen minskade med 45 % under 2009, låg kvar på samma nivå 2010 och ökade blygsamt med 7 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden uppgick försäljningen i unionen till 42 379 ton.

  Tabell 6


  Försäljning i unionen | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enheter (ton) | 68 870 | 37 649 | 37 890 | 42 379 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 55 | 55 | 62 |
| Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet. |

(71)

Unionstillverkarnas försäljningsvolym till icke-närstående kunder på unionsmarknaden minskade med 38 % under skadeundersökningsperioden. Försäljningen minskade med 45 % under 2009, låg kvar på samma nivå 2010 och ökade blygsamt med 7 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden uppgick försäljningen i unionen till 42 379 ton.

Tabell 6

Försäljning i unionen

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Enheter (ton)

68 870

37 649

37 890

42 379

Index (2008 = 100)

100

55

55

62

Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet.

d)   Marknadsandel

| (72) | Unionstillverkarnas marknadsandel låg på en relativt stabil nivå under skadeundersökningsperioden och ökade till och med till 72 % under undersökningsperioden. Den ökade marknadsandelen berodde på att unionstillverkarnas försäljningsvolym minskade något mindre än förbrukningen under perioden.

  Tabell 7


  Unionstillverkarnas marknadsandel | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marknadsandel | 70 % | 68 % | 69 % | 72 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | 97 | 98 | 103 |
| Källa: Svar på frågeformuläret, klagomålet och Eurostat. |

(72)

Unionstillverkarnas marknadsandel låg på en relativt stabil nivå under skadeundersökningsperioden och ökade till och med till 72 % under undersökningsperioden. Den ökade marknadsandelen berodde på att unionstillverkarnas försäljningsvolym minskade något mindre än förbrukningen under perioden.

Tabell 7

Unionstillverkarnas marknadsandel

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Marknadsandel

70 %

68 %

69 %

72 %

Index (2008 = 100)

100

97

98

103

Källa: Svar på frågeformuläret, klagomålet och Eurostat.

e)   Tillväxt

| (73) | Eftersom förbrukningen minskade med 40 % mellan 2008 och undersökningsperioden, dras slutsatsen att unionstillverkarna inte kunde dra nytta av någon tillväxt på marknaden. |
| --- | --- |

(73)

Eftersom förbrukningen minskade med 40 % mellan 2008 och undersökningsperioden, dras slutsatsen att unionstillverkarna inte kunde dra nytta av någon tillväxt på marknaden.

f)   Sysselsättning

| (74) | Sysselsättningsnivån hos unionstillverkarna minskade med 18 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Antalet anställda minskade kraftigt från 982 under 2008 till 824 under 2009 (motsvarande 16 %) och låg kvar i närheten av denna nivå under 2010 för att sedan minska ytterligare till 801 under undersökningsperioden.

  Tabell 8


  Sysselsättning | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enheter (personer) | 982 | 824 | 833 | 801 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 84 | 85 | 82 |
| Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet. |

(74)

Sysselsättningsnivån hos unionstillverkarna minskade med 18 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Antalet anställda minskade kraftigt från 982 under 2008 till 824 under 2009 (motsvarande 16 %) och låg kvar i närheten av denna nivå under 2010 för att sedan minska ytterligare till 801 under undersökningsperioden.

Tabell 8

Sysselsättning

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Enheter (personer)

982

824

833

801

Index (2008 = 100)

100

84

85

82

Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet.

g)   Produktivitet

| (75) | Produktiviteten hos unionstillverkarnas anställda, mätt som produktion (i ton) per anställd och år, minskade med 31 % under skadeundersökningsperioden. Denna nedgång speglar det faktum att produktionen minskade snabbare än sysselsättningen.

  Tabell 9


  Produktivitet | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enheter (ton per anställd) | 194 | 121 | 115 | 134 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 63 | 60 | 69 |
| Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet. |

(75)

Produktiviteten hos unionstillverkarnas anställda, mätt som produktion (i ton) per anställd och år, minskade med 31 % under skadeundersökningsperioden. Denna nedgång speglar det faktum att produktionen minskade snabbare än sysselsättningen.

Tabell 9

Produktivitet

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Enheter (ton per anställd)

194

121

115

134

Index (2008 = 100)

100

63

60

69

Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet.

h)   Försäljningspriser

| (76) | Unionstillverkarnas årliga genomsnittliga försäljningspriser på unionsmarknaden till icke-närstående kunder minskade med över 10 % under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga priserna steg först med ca 12 % under 2009, föll därefter kraftigt med 23 procentenheter under 2010 och låg kvar på denna nivå under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden uppgick unionstillverkarnas genomsnittliga pris till 3 096 euro per ton.

  Tabell 10


  Unionstillverkarnas genomsnittliga priser | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enheter (euro/ton) | 3 489 | 3 911 | 3 116 | 3 096 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 112 | 89 | 89 |
| Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet. |

(76)

Unionstillverkarnas årliga genomsnittliga försäljningspriser på unionsmarknaden till icke-närstående kunder minskade med över 10 % under skadeundersökningsperioden. De genomsnittliga priserna steg först med ca 12 % under 2009, föll därefter kraftigt med 23 procentenheter under 2010 och låg kvar på denna nivå under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden uppgick unionstillverkarnas genomsnittliga pris till 3 096 euro per ton.

Tabell 10

Unionstillverkarnas genomsnittliga priser

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Enheter (euro/ton)

3 489

3 911

3 116

3 096

Index (2008 = 100)

100

112

89

89

Källa: Svar på frågeformulär samt klagomålet.

| (77) | Såsom anges ovan underskred den dumpade importen från Ryssland och Turkiet unionsindustrins försäljningspriser. |
| --- | --- |

(77)

Såsom anges ovan underskred den dumpade importen från Ryssland och Turkiet unionsindustrins försäljningspriser.

i)   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (78) | Med tanke på volym, marknadsandel och priser på importen från Ryssland och Turkiet kan de faktiska dumpningsmarginalernas inverkan på unionsindustrin inte anses vara försumbar. Det är viktigt att komma ihåg det som anges i skäl 16, nämligen att antidumpningsåtgärder är i kraft mot åtta länder. Eftersom unionsindustrin tappade marknadsandelar och gjorde förluster under skadeundersökningsperioden kan ingen faktisk återhämtning från tidigare dumpning konstateras, och det anses därför att unionstillverkningen fortfarande är utsatt för de skadliga verkningarna av eventuell dumpad import på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(78)

Med tanke på volym, marknadsandel och priser på importen från Ryssland och Turkiet kan de faktiska dumpningsmarginalernas inverkan på unionsindustrin inte anses vara försumbar. Det är viktigt att komma ihåg det som anges i skäl 16, nämligen att antidumpningsåtgärder är i kraft mot åtta länder. Eftersom unionsindustrin tappade marknadsandelar och gjorde förluster under skadeundersökningsperioden kan ingen faktisk återhämtning från tidigare dumpning konstateras, och det anses därför att unionstillverkningen fortfarande är utsatt för de skadliga verkningarna av eventuell dumpad import på unionsmarknaden.

4.2   Mikroekonomiska aspekter

a)   Lager

| (79) | De utvalda unionstillverkarnas utgående lager minskade med 18 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Lagren ökade måttligt (med 2 %) under 2009 och minskade därefter med 13 procentenheter under 2010 och med ytterligare 7 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden uppgick de utgående lagren till 5 338 ton.

  Tabell 11


  Utgående lager










  Urval | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enheter (ton) | 6 526 | 6 661 | 5 822 | 5 338 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 102 | 89 | 82 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(79)

De utvalda unionstillverkarnas utgående lager minskade med 18 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Lagren ökade måttligt (med 2 %) under 2009 och minskade därefter med 13 procentenheter under 2010 och med ytterligare 7 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden uppgick de utgående lagren till 5 338 ton.

Tabell 11

Utgående lager

Urval

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Enheter (ton)

6 526

6 661

5 822

5 338

Index (2008 = 100)

100

102

89

82

Källa: Svar på frågeformulär.

b)   Löner

| (80) | De årliga arbetskraftskostnaderna minskade med 10 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Arbetskostnaden minskade betydligt under 2009 med nästan 20 % (motsvarande den minskade sysselsättningen) och ökade därefter med 4 procentenheter under 2010 och med ytterligare 5 procentenheter under undersökningsperioden.

  Tabell 12


  Årliga arbetskraftskostnader










  Urval | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enheter (euro) | 26 412 013 | 21 500 757 | 22 490 982 | 23 860 803 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 81 | 85 | 90 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(80)

De årliga arbetskraftskostnaderna minskade med 10 % mellan 2008 och undersökningsperioden. Arbetskostnaden minskade betydligt under 2009 med nästan 20 % (motsvarande den minskade sysselsättningen) och ökade därefter med 4 procentenheter under 2010 och med ytterligare 5 procentenheter under undersökningsperioden.

Tabell 12

Årliga arbetskraftskostnader

Urval

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Enheter (euro)

26 412 013

21 500 757

22 490 982

23 860 803

Index (2008 = 100)

100

81

85

90

Källa: Svar på frågeformulär.

c)   Lönsamhet och räntabilitet

| (81) | Under skadeundersökningsperioden minskade lönsamheten för de utvalda tillverkarnas försäljning av den likadana produkten på unionsmarknaden till icke-närstående kunder, uttryckt som en procentandel av nettoförsäljningen, från sunda vinster till betydande förluster. Vinsterna sjönk från 9,6 % under 2008 till – 1,2 % under 2009 och sjönk ytterligare under 2010 till – 7,8 %. Situationen förbättrades något under undersökningsperioden, då förlusterna uppgick till – 7,0 %.

  Tabell 13


  Lönsamhet och räntabilitet










  Urval | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet av försäljning i unionen | 9,6 % | –1,2 % | –7,8 % | –7,0 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | –12 | –81 | –73 |
| Räntabilitet | 23,9 % | –1,7 % | –9,4 % | –10,6 % |
| Index (2008 = 100) | 100 | –7 | –39 | –44 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(81)

Under skadeundersökningsperioden minskade lönsamheten för de utvalda tillverkarnas försäljning av den likadana produkten på unionsmarknaden till icke-närstående kunder, uttryckt som en procentandel av nettoförsäljningen, från sunda vinster till betydande förluster. Vinsterna sjönk från 9,6 % under 2008 till – 1,2 % under 2009 och sjönk ytterligare under 2010 till – 7,8 %. Situationen förbättrades något under undersökningsperioden, då förlusterna uppgick till – 7,0 %.

Tabell 13

Lönsamhet och räntabilitet

Urval

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Lönsamhet av försäljning i unionen

9,6 %

–1,2 %

–7,8 %

–7,0 %

Index (2008 = 100)

100

–12

–81

–73

Räntabilitet

23,9 %

–1,7 %

–9,4 %

–10,6 %

Index (2008 = 100)

100

–7

–39

–44

Källa: Svar på frågeformulär.

| (82) | Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, följde i stort sett lönsamhetsutvecklingen. |
| --- | --- |

(82)

Räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, följde i stort sett lönsamhetsutvecklingen.

d)   Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga

| (83) | Nettokassaflödet från den löpande verksamheten var positivt och låg på 9,3 miljoner euro 2008. Det förbättrades blygsamt under 2009 till 9,8 miljoner euro, men sjönk 2010 och gick ned till endast 1,5 miljoner euro innan det nådde det negativa värdet – 4,6 miljoner euro under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(83)

Nettokassaflödet från den löpande verksamheten var positivt och låg på 9,3 miljoner euro 2008. Det förbättrades blygsamt under 2009 till 9,8 miljoner euro, men sjönk 2010 och gick ned till endast 1,5 miljoner euro innan det nådde det negativa värdet – 4,6 miljoner euro under undersökningsperioden.

| (84) | Det fanns inget som tydde på att unionsindustrin hade svårt att anskaffa kapital, i första hand tack vare att några av tillverkarna ingår i större koncerner.

  Tabell 14


  Kassaflöde










  Urval | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enheter (euro) | 9 279 264 | 9 851 842 | 1 470 524 | –4 662 347 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 106 | 16 | –50 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(84)

Det fanns inget som tydde på att unionsindustrin hade svårt att anskaffa kapital, i första hand tack vare att några av tillverkarna ingår i större koncerner.

Tabell 14

Kassaflöde

Urval

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Enheter (euro)

9 279 264

9 851 842

1 470 524

–4 662 347

Index (2008 = 100)

100

106

16

–50

Källa: Svar på frågeformulär.

e)   Investeringar

| (85) | De utvalda företagens årliga investeringar i produktionen av den likadana produkten minskade stadigt under skadeundersökningsperioden. Den största nedgången var 2009, då investeringarna minskade med 32 %, som följdes av en minskning med 25 procentenheter 2010 och med ytterligare 8 procentenheter under undersökningsperioden. De totala årliga investeringarna sjönk från 8,3 miljoner euro under 2008 till 2,9 miljoner euro under undersökningsperioden.

  Tabell 15


  Nettoinvesteringar










  Urval | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enheter (euro) | 8 309 731 | 5 658 145 | 3 579 323 | 2 946 383 |
| Index (2008 = 100) | 100 | 68 | 43 | 35 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(85)

De utvalda företagens årliga investeringar i produktionen av den likadana produkten minskade stadigt under skadeundersökningsperioden. Den största nedgången var 2009, då investeringarna minskade med 32 %, som följdes av en minskning med 25 procentenheter 2010 och med ytterligare 8 procentenheter under undersökningsperioden. De totala årliga investeringarna sjönk från 8,3 miljoner euro under 2008 till 2,9 miljoner euro under undersökningsperioden.

Tabell 15

Nettoinvesteringar

Urval

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Enheter (euro)

8 309 731

5 658 145

3 579 323

2 946 383

Index (2008 = 100)

100

68

43

35

Källa: Svar på frågeformulär.

5.   Slutsats om skada

| (86) | Analysen av de makroekonomiska uppgifterna visar att unionstillverkarna minskade sin tillverkning och försäljning betydligt under skadeundersökningsperioden. Detta sammanföll med en minskad efterfrågan på unionsmarknaden, vilket är en liten ökning av unionsindustrins marknadsandel. Kapacitetsutnyttjandet minskade från den redan låga andelen på 53 % under 2008 till så lågt som 30 % under undersökningsperioden. Sysselsättningen minskade dessutom med 18 %. |
| --- | --- |

(86)

Analysen av de makroekonomiska uppgifterna visar att unionstillverkarna minskade sin tillverkning och försäljning betydligt under skadeundersökningsperioden. Detta sammanföll med en minskad efterfrågan på unionsmarknaden, vilket är en liten ökning av unionsindustrins marknadsandel. Kapacitetsutnyttjandet minskade från den redan låga andelen på 53 % under 2008 till så lågt som 30 % under undersökningsperioden. Sysselsättningen minskade dessutom med 18 %.

| (87) | Samtidigt visar de relevanta mikroekonomiska indikatorerna en tydlig försämring av den ekonomiska situationen för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Utvecklingen av priserna, lönsamheten och räntabiliteten visar en mycket negativ bild, med en nedgång från en sund nivå 2008 till betydande förluster under undersökningsperioden. Även kassaflödet försämrades betydligt. |
| --- | --- |

(87)

Samtidigt visar de relevanta mikroekonomiska indikatorerna en tydlig försämring av den ekonomiska situationen för de unionstillverkare som ingick i urvalet. Utvecklingen av priserna, lönsamheten och räntabiliteten visar en mycket negativ bild, med en nedgång från en sund nivå 2008 till betydande förluster under undersökningsperioden. Även kassaflödet försämrades betydligt.

| (88) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(88)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (89) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen har vållat unionsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada granskades också för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(89)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen har vållat unionsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt kunde ha vållat unionsindustrin skada granskades också för att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.

2.   Verkningar av den dumpade importen

| (90) | Mellan 2008 och undersökningsperioden ökade volymen av den dumpade importen av den berörda produkten med 46 % på en marknad som minskade med 40 %, vilket ledde till en ökning av den dumpade importens marknadsandel från 2 % till 5 %. |
| --- | --- |

(90)

Mellan 2008 och undersökningsperioden ökade volymen av den dumpade importen av den berörda produkten med 46 % på en marknad som minskade med 40 %, vilket ledde till en ökning av den dumpade importens marknadsandel från 2 % till 5 %.

| (91) | Ökningen av den dumpade importen av den berörda produkten från de berörda länderna under skadeundersökningsperioden sammanföll med en nedåtgående trend för alla skadeindikatorer för unionsindustrin, med undantag av marknadsandel. Unionsindustrin förlorade 38 % av sin försäljning i unionen och försäljningspriserna sjönk med 11 % på grund av det tryck på priserna som den dumpade lågprisimporten utövade på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(91)

Ökningen av den dumpade importen av den berörda produkten från de berörda länderna under skadeundersökningsperioden sammanföll med en nedåtgående trend för alla skadeindikatorer för unionsindustrin, med undantag av marknadsandel. Unionsindustrin förlorade 38 % av sin försäljning i unionen och försäljningspriserna sjönk med 11 % på grund av det tryck på priserna som den dumpade lågprisimporten utövade på unionsmarknaden.

| (92) | Det betydande prisunderskridandet hindrade unionsindustrin från att överföra de ökade produktionskostnaderna, vilket resulterade i en minskad och negativ lönsamhet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(92)

Det betydande prisunderskridandet hindrade unionsindustrin från att överföra de ökade produktionskostnaderna, vilket resulterade i en minskad och negativ lönsamhet under undersökningsperioden.

| (93) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att den dumpade lågprisimporten från Ryssland och Turkiet vållar unionsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(93)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att den dumpade lågprisimporten från Ryssland och Turkiet vållar unionsindustrin väsentlig skada.

3.   Verkningar av andra faktorer

3.1   Import från andra tredjeländer

| (94) | Under skadeundersökningsperioden förekom en betydande import från andra tredjeländer, däribland från länder som omfattas av antidumpningsåtgärder. Den totala marknadsandelen för importen från andra länder än Ryssland och Turkiet minskade mellan 2008 och undersökningsperioden från 28 % till 23 %. |
| --- | --- |

(94)

Under skadeundersökningsperioden förekom en betydande import från andra tredjeländer, däribland från länder som omfattas av antidumpningsåtgärder. Den totala marknadsandelen för importen från andra länder än Ryssland och Turkiet minskade mellan 2008 och undersökningsperioden från 28 % till 23 %.

| (95) | I tabellen nedan visas utvecklingen av importvolymer, priser och marknadsandelar för länder som omfattas av antidumpningsåtgärder och andra tredjeländer, enligt uppgifter från Eurostat.

  Tabell 16


  Import från andra länder











  Land | | 2008 | 2009 | 2010 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Länder som omfattas av antidumpningsåtgärder | Volym (ton) | 20 614 | 13 286 | 9 721 | 9 784 |
| | Marknadsandel (i %) | 21 | 24 | 18 | 17 |
| | Genomsnittligt pris (euro) | 1 639 | 1 749 | 1 468 | 1 563 |
| Andra tredjeländer | Volym (ton) | 6 705 | 2 844 | 4 093 | 3 608 |
| | Marknadsandel (i %) | 7 | 5 | 7 | 6 |
| | Genomsnittligt pris (euro) | 2 279 | 2 962 | 2 319 | 2 925 |
| Sammanlagt för alla tredjeländer utom Ryssland och Turkiet | Volym (ton) | 27 319 | 16 131 | 13 814 | 13 392 |
| | Marknadsandel (i %) | 28 | 29 | 25 | 23 |
| | Genomsnittligt pris (euro) | 1 796 | 1 963 | 1 720 | 1 930 |

(95)

I tabellen nedan visas utvecklingen av importvolymer, priser och marknadsandelar för länder som omfattas av antidumpningsåtgärder och andra tredjeländer, enligt uppgifter från Eurostat.

Tabell 16

Import från andra länder

Land

2008

2009

2010

Undersökningsperioden

Länder som omfattas av antidumpningsåtgärder

Volym (ton)

20 614

13 286

9 721

9 784

Marknadsandel (i %)

21

24

18

17

Genomsnittligt pris (euro)

1 639

1 749

1 468

1 563

Andra tredjeländer

Volym (ton)

6 705

2 844

4 093

3 608

Marknadsandel (i %)

7

5

7

6

Genomsnittligt pris (euro)

2 279

2 962

2 319

2 925

Sammanlagt för alla tredjeländer utom Ryssland och Turkiet

Volym (ton)

27 319

16 131

13 814

13 392

Marknadsandel (i %)

28

29

25

23

Genomsnittligt pris (euro)

1 796

1 963

1 720

1 930

| (96) | Såsom framgår av tabellen ovan fortsatte importen från de åtta länder som omfattas av antidumpningsåtgärder till unionsmarknaden, men dess marknadsandel minskade från 21 % under 2008 till 17 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på denna import ligger i allmänhet lägre än priserna på den dumpade importen från de berörda länderna. Ovanstående tabell med uppgifter från Eurostat visar förstås de genomsnittliga priserna cif före tull. Men även när hänsyn har tagits till antidumpningstullen är priserna på denna import fortfarande låga och jämförbara med priserna på den ryska och turkiska importen och mycket lägre än unionstillverkarnas genomsnittliga priser. |
| --- | --- |

(96)

Såsom framgår av tabellen ovan fortsatte importen från de åtta länder som omfattas av antidumpningsåtgärder till unionsmarknaden, men dess marknadsandel minskade från 21 % under 2008 till 17 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna på denna import ligger i allmänhet lägre än priserna på den dumpade importen från de berörda länderna. Ovanstående tabell med uppgifter från Eurostat visar förstås de genomsnittliga priserna cif före tull. Men även när hänsyn har tagits till antidumpningstullen är priserna på denna import fortfarande låga och jämförbara med priserna på den ryska och turkiska importen och mycket lägre än unionstillverkarnas genomsnittliga priser.

| (97) | Det ska dock medges att den produkt som är föremål för undersökning omfattar många olika typer av produkter och att en jämförelse av de genomsnittliga priserna överlag kanske inte är en meningsfull skadeindikator. Samtidigt anses det att de gällande antidumpningsåtgärderna undanröjer de skadliga verkningarna av denna import. |
| --- | --- |

(97)

Det ska dock medges att den produkt som är föremål för undersökning omfattar många olika typer av produkter och att en jämförelse av de genomsnittliga priserna överlag kanske inte är en meningsfull skadeindikator. Samtidigt anses det att de gällande antidumpningsåtgärderna undanröjer de skadliga verkningarna av denna import.

| (98) | Följaktligen, och eftersom marknadsandelen för importen från de länder som är föremål för åtgärder minskar, dras preliminärt slutsatsen att en eventuell negativ inverkan av denna lågprisimport inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(98)

Följaktligen, och eftersom marknadsandelen för importen från de länder som är föremål för åtgärder minskar, dras preliminärt slutsatsen att en eventuell negativ inverkan av denna lågprisimport inte bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den skada som unionsindustrin lidit.

| (99) | Marknadsandelen för importen från andra tredjeländer minskade något under skadeundersökningsperioden, från 7 % under 2008 till 6 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna för denna import är i allmänhet högre än priserna på den dumpade importen från de berörda länderna, men något lägre än unionstillverkarnas genomsnittliga priser. |
| --- | --- |

(99)

Marknadsandelen för importen från andra tredjeländer minskade något under skadeundersökningsperioden, från 7 % under 2008 till 6 % under undersökningsperioden. De genomsnittliga priserna för denna import är i allmänhet högre än priserna på den dumpade importen från de berörda länderna, men något lägre än unionstillverkarnas genomsnittliga priser.

| (100) | Även om jämförelsen mellan de genomsnittliga priserna i allmänhet kanske inte kan betraktas som en meningsfull indikator på grund av de många olika produkttyperna, med tanke på den nedåtgående trenden för denna import, dras preliminärt slutsatsen att en eventuell negativ inverkan av importen från andra tredjeländer inte heller bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(100)

Även om jämförelsen mellan de genomsnittliga priserna i allmänhet kanske inte kan betraktas som en meningsfull indikator på grund av de många olika produkttyperna, med tanke på den nedåtgående trenden för denna import, dras preliminärt slutsatsen att en eventuell negativ inverkan av importen från andra tredjeländer inte heller bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från de berörda länderna och den skada som unionsindustrin lidit.

3.2   Den krympande marknadens och den ekonomiska krisens inverkan

| (101) | Den finansiella och ekonomiska krisen 2008/2009 är med all sannolikhet orsaken till den minskade förbrukningen av rördelar. Förbrukningen minskade med över 40 % mellan 2008 och 2009 och låg sedan kvar på denna låga nivå under resten av skadeundersökningsperioden (även om den ökade något under undersökningsperioden). Eftersom de fasta kostnaderna utgör upp till 40 % av tillverkningskostnaderna för unionstillverkarna medför den minskade efterfrågan, försäljningen och produktionen betydligt högre tillverkningskostnader per enhet. Detta har naturligtvis en betydande inverkan på unionsindustrins lönsamhet. |
| --- | --- |

(101)

Den finansiella och ekonomiska krisen 2008/2009 är med all sannolikhet orsaken till den minskade förbrukningen av rördelar. Förbrukningen minskade med över 40 % mellan 2008 och 2009 och låg sedan kvar på denna låga nivå under resten av skadeundersökningsperioden (även om den ökade något under undersökningsperioden). Eftersom de fasta kostnaderna utgör upp till 40 % av tillverkningskostnaderna för unionstillverkarna medför den minskade efterfrågan, försäljningen och produktionen betydligt högre tillverkningskostnader per enhet. Detta har naturligtvis en betydande inverkan på unionsindustrins lönsamhet.

| (102) | Produktionsnedgången kan visserligen ha påverkat unionsindustrins situation, särskilt under 2009 (när nedgången faktiskt inträffade), men man kan ändå rimligen förvänta sig att unionsindustrin i normalfallet skulle kunna höja sina priser åtminstone på medellång till lång sikt och föra över kostnadsökningen till påföljande år. Såsom framgår av de minskande priserna i unionen var dock detta inte fallet, och det anses att detta var omöjligt på grund av det kraftiga prisunderskridandet genom den dumpade importen. |
| --- | --- |

(102)

Produktionsnedgången kan visserligen ha påverkat unionsindustrins situation, särskilt under 2009 (när nedgången faktiskt inträffade), men man kan ändå rimligen förvänta sig att unionsindustrin i normalfallet skulle kunna höja sina priser åtminstone på medellång till lång sikt och föra över kostnadsökningen till påföljande år. Såsom framgår av de minskande priserna i unionen var dock detta inte fallet, och det anses att detta var omöjligt på grund av det kraftiga prisunderskridandet genom den dumpade importen.

| (103) | Mot bakgrund av dessa omständigheter dras preliminärt slutsatsen att de eventuella negativa verkningarna av den minskade efterfrågan inte bryter orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Ryssland och Turkiet. |
| --- | --- |

(103)

Mot bakgrund av dessa omständigheter dras preliminärt slutsatsen att de eventuella negativa verkningarna av den minskade efterfrågan inte bryter orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin lidit och den dumpade importen från Ryssland och Turkiet.

4.   Slutsats om orsakssamband

| (104) | Sammanfattningsvis har den dumpade importen från Ryssland och Turkiet orsakat den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(104)

Sammanfattningsvis har den dumpade importen från Ryssland och Turkiet orsakat den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

| (105) | Andra faktorer som kan ha vållat unionsindustrin skada har också analyserats. I detta avseende konstaterades det att importen från andra tredjeländer, bland annat från länder som omfattas av antidumpningsåtgärder, och effekterna av den minskade efterfrågan visserligen kan ha bidragit till skadan men inte bryter orsakssambandet. |
| --- | --- |

(105)

Andra faktorer som kan ha vållat unionsindustrin skada har också analyserats. I detta avseende konstaterades det att importen från andra tredjeländer, bland annat från länder som omfattas av antidumpningsåtgärder, och effekterna av den minskade efterfrågan visserligen kan ha bidragit till skadan men inte bryter orsakssambandet.

| (106) | På grundval av denna analys, i vilken verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation vederbörligen har avgränsats och åtskilts från den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(106)

På grundval av denna analys, i vilken verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för unionsindustrins situation vederbörligen har avgränsats och åtskilts från den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen från de berörda länderna har vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

F.   UNIONENS INTRESSE

| (107) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse grundades på en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(107)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Analysen av unionens intresse grundades på en bedömning av alla berörda parters intressen, däribland unionsindustrin, importörerna och användarna av den berörda produkten.

1.   Unionsindustrins intresse

| (108) | Om åtgärder införs förväntas det att prisdepressionen och förlusterna kommer att mildras och att unionsindustrins försäljningspriser kommer att börja återhämta sig, vilket skulle medföra en betydande förbättring av unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(108)

Om åtgärder införs förväntas det att prisdepressionen och förlusterna kommer att mildras och att unionsindustrins försäljningspriser kommer att börja återhämta sig, vilket skulle medföra en betydande förbättring av unionsindustrins ekonomiska situation.

| (109) | Om inga antidumpningsåtgärder införs skulle däremot unionsindustrins situation sannolikt fortsätta att försämras. I ett sådant scenario skulle unionsindustrin kunna tappa marknadsandelar eftersom den inte kan följa de marknadspriser som bestäms av den dumpade importen från de berörda länderna. Detta kommer sannolikt att leda till onödiga nedskärningar av kostnader och nedläggning av produktionsanläggningar i unionen med omfattande bortfall av arbetstillfällen som en följd. |
| --- | --- |

(109)

Om inga antidumpningsåtgärder införs skulle däremot unionsindustrins situation sannolikt fortsätta att försämras. I ett sådant scenario skulle unionsindustrin kunna tappa marknadsandelar eftersom den inte kan följa de marknadspriser som bestäms av den dumpade importen från de berörda länderna. Detta kommer sannolikt att leda till onödiga nedskärningar av kostnader och nedläggning av produktionsanläggningar i unionen med omfattande bortfall av arbetstillfällen som en följd.

| (110) | Mot bakgrund av ovannämnda omständigheter dras preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(110)

Mot bakgrund av ovannämnda omständigheter dras preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle ligga i unionsindustrins intresse.

2.   Icke-närstående unionsimportörers intresse

| (111) | Såsom anges ovan samarbetade bara två icke-närstående importörer fullt ut i den här undersökningen genom att svara på frågeformuläret. Bara en liten del av dessa två importörers omsättning rörde återförsäljning av den berörda produkten. Följaktligen kommer effekten av åtgärderna sannolikt att bli minimal. |
| --- | --- |

(111)

Såsom anges ovan samarbetade bara två icke-närstående importörer fullt ut i den här undersökningen genom att svara på frågeformuläret. Bara en liten del av dessa två importörers omsättning rörde återförsäljning av den berörda produkten. Följaktligen kommer effekten av åtgärderna sannolikt att bli minimal.

3.   Användarnas intresse

| (112) | Fyra användare samarbetade i detta förfarande genom att besvara frågeformuläret. Ingen av dem importerar produkten i fråga från de berörda länderna och de har alla angett att verkningarna av eventuella åtgärder inte skulle vara meningsfulla. |
| --- | --- |

(112)

Fyra användare samarbetade i detta förfarande genom att besvara frågeformuläret. Ingen av dem importerar produkten i fråga från de berörda länderna och de har alla angett att verkningarna av eventuella åtgärder inte skulle vara meningsfulla.

| (113) | Eftersom ingen användare som importerar från de berörda länderna gav sig till känna, och i avsaknad av uppgifter som tyder på motsatsen, dras preliminärt slutsatsen att åtgärdernas inverkan på användarindustrins lönsamhet och ekonomiska situation kommer att vara ganska begränsad. |
| --- | --- |

(113)

Eftersom ingen användare som importerar från de berörda länderna gav sig till känna, och i avsaknad av uppgifter som tyder på motsatsen, dras preliminärt slutsatsen att åtgärdernas inverkan på användarindustrins lönsamhet och ekonomiska situation kommer att vara ganska begränsad.

4.   Slutsats om unionens intresse

| (114) | Det kan konstateras att införandet av åtgärder mot dumpad import av den berörda produkten från Ryssland och Turkiet förväntas ge unionsindustrin möjlighet att förbättra sin situation genom ökade försäljningsvolymer, högre priser och större vinster. Även om det kan uppkomma vissa negativa effekter i form av kostnadsökningar för vissa importörer, kommer dessa troligen att vara begränsade. |
| --- | --- |

(114)

Det kan konstateras att införandet av åtgärder mot dumpad import av den berörda produkten från Ryssland och Turkiet förväntas ge unionsindustrin möjlighet att förbättra sin situation genom ökade försäljningsvolymer, högre priser och större vinster. Även om det kan uppkomma vissa negativa effekter i form av kostnadsökningar för vissa importörer, kommer dessa troligen att vara begränsade.

| (115) | Två samarbetsvilliga turkiska exportörer hävdade att införandet av åtgärder mot ett litet exporterande land som Turkiet i praktiken skulle lämna hela unionsmarknaden i händerna på ett fåtal tillverkare, vilket skulle få till följd att konkurrensförhållandena påverkades negativt. |
| --- | --- |

(115)

Två samarbetsvilliga turkiska exportörer hävdade att införandet av åtgärder mot ett litet exporterande land som Turkiet i praktiken skulle lämna hela unionsmarknaden i händerna på ett fåtal tillverkare, vilket skulle få till följd att konkurrensförhållandena påverkades negativt.

| (116) | I detta avseende noteras det att en antidumpningstull som regel inte är avsedd att stänga ute och stoppa handelsflödena från de undersökta länderna. Åtgärderna syftar till att skapa lika konkurrensvillkor mellan olika marknadsaktörer. Samtidigt noteras det att det på unionsmarknaden finns fler än 20 europeiska tillverkare och att importen från andra tredjeländer är betydande. Det förefaller därför inte finnas någon anledning till eventuella förbehåll för konkurrensförhållandena på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(116)

I detta avseende noteras det att en antidumpningstull som regel inte är avsedd att stänga ute och stoppa handelsflödena från de undersökta länderna. Åtgärderna syftar till att skapa lika konkurrensvillkor mellan olika marknadsaktörer. Samtidigt noteras det att det på unionsmarknaden finns fler än 20 europeiska tillverkare och att importen från andra tredjeländer är betydande. Det förefaller därför inte finnas någon anledning till eventuella förbehåll för konkurrensförhållandena på unionsmarknaden.

| (117) | Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Turkiet. |
| --- | --- |

(117)

Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Turkiet.

G.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (118) | Med hänsyn till de slutsatser som dragits om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas på import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Turkiet för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(118)

Med hänsyn till de slutsatser som dragits om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör provisoriska åtgärder införas på import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Turkiet för att förhindra att dumpad import vållar unionsindustrin ytterligare skada.

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (119) | De provisoriska åtgärderna mot import med ursprung i de berörda länderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja dumpning, utan att överskrida den skadenivå som den dumpade importen vållar unionsindustrin. Vid beräkningen av storleken på den tullsats som är nödvändig för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. |
| --- | --- |

(119)

De provisoriska åtgärderna mot import med ursprung i de berörda länderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja dumpning, utan att överskrida den skadenivå som den dumpade importen vållar unionsindustrin. Vid beräkningen av storleken på den tullsats som är nödvändig för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import.

| (120) | Eftersom de fastställda underskridandemarginalerna i samtliga fall är högre än respektive dumpningsmarginaler och eftersom unionsindustrin lidit förluster under undersökningsperioden, skulle den beräknade nivån för undanröjande av skada i sig alltid vara ännu högre. Det ansågs följaktligen att ingen detaljerad beräkning av skadenivåerna behövdes. |
| --- | --- |

(120)

Eftersom de fastställda underskridandemarginalerna i samtliga fall är högre än respektive dumpningsmarginaler och eftersom unionsindustrin lidit förluster under undersökningsperioden, skulle den beräknade nivån för undanröjande av skada i sig alltid vara ännu högre. Det ansågs följaktligen att ingen detaljerad beräkning av skadenivåerna behövdes.

2.   Provisoriska åtgärder

| (121) | Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Turkiet på samma nivå som den lägsta konstaterade dumpnings- och skademarginalen, i enlighet med regeln om lägsta tull, vilken i samtliga fall är dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(121)

Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i Ryssland och Turkiet på samma nivå som den lägsta konstaterade dumpnings- och skademarginalen, i enlighet med regeln om lägsta tull, vilken i samtliga fall är dumpningsmarginalen.

| (122) | I avsaknad av samarbete från ryska exporterande tillverkare beräknades en landsomfattande dumpningsmarginal för Ryssland i enlighet med förklaringarna i skälen 21–31. |
| --- | --- |

(122)

I avsaknad av samarbete från ryska exporterande tillverkare beräknades en landsomfattande dumpningsmarginal för Ryssland i enlighet med förklaringarna i skälen 21–31.

| (123) | Eftersom samarbetsviljan ansågs vara relativt låg i Turkiet baserades den övriga dumpningsmarginalen för Turkiet på en rimlig metod som ger en marginal som är högre än den högsta bland de individuella marginalerna för de tre samarbetsvilliga företagen, i enlighet med förklaringarna i skäl 49. |
| --- | --- |

(123)

Eftersom samarbetsviljan ansågs vara relativt låg i Turkiet baserades den övriga dumpningsmarginalen för Turkiet på en rimlig metod som ger en marginal som är högre än den högsta bland de individuella marginalerna för de tre samarbetsvilliga företagen, i enlighet med förklaringarna i skäl 49.

| (124) | På grundval av ovanstående uppgår de föreslagna tullsatserna till följande:







  Land | Företag | Preliminär antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- |
| Ryssland | Alla företag | 23,8 % |
| Turkiet | RSA | 9,6 % |
| | Sardogan | 2,9 % |
| | Unifit | 12,1 % |
| | Övriga företag | 16,7 % |

(124)

På grundval av ovanstående uppgår de föreslagna tullsatserna till följande:

Land

Företag

Preliminär antidumpningstull

Ryssland

Alla företag

23,8 %

Turkiet

RSA

9,6 %

Sardogan

2,9 %

Unifit

12,1 %

Övriga företag

16,7 %

| (125) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning fastställdes på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”övriga företag”) gäller alltså enbart import av produkter med ursprung i de berörda länderna och som har tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns med namn och adress i artikeldelen till den här förordningen, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som gäller för ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(125)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning fastställdes på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De återspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”övriga företag”) gäller alltså enbart import av produkter med ursprung i de berörda länderna och som har tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte specifikt omnämns med namn och adress i artikeldelen till den här förordningen, däribland enheter som är närstående till dem som specifikt omnämns, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan ska omfattas av den tullsats som gäller för ”övriga företag”.

| (126) | Ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (4) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt sådana ändringar av företagets verksamhet som rör produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- och försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(126)

Ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (4) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt sådana ändringar av företagets verksamhet som rör produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- och försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter vid behov att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (127) | I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån på tullen för övriga företag inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(127)

I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör nivån på tullen för övriga företag inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.

H.   SLUTBESTÄMMELSE

| (128) | Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken berörda parter som gett sig till känna inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen får meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför eventuella slutliga åtgärder. |
| --- | --- |

(128)

Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken berörda parter som gett sig till känna inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen får meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att alla undersökningsresultat i denna förordning rörande införandet av antidumpningstullar är preliminära och kan komma att behöva omprövas inför eventuella slutliga åtgärder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av rördelar (andra än gjutna rördelar, flänsar och gängade rördelar) av järn eller stål (inte inbegripet rostfritt stål) med en ytterdiameter av högst 609,6 mm av det slag som används för stumsvetsning eller andra ändamål, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 och ex 7307 99 80 (Taric-nummer 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 och 7307998098), med ursprung i Ryssland och Turkiet.

2.   Följande preliminära antidumpningstullar ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, på de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Land | Företag | Preliminär antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Ryssland | Alla företag | 23,8 % | — |
| Turkiet | RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul | 9,6 % | B295 |
| | SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul | 2,9 % | B296 |
| | UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul | 12,1 % | B297 |
| | Övriga företag | 16,7 % | B999 |

Land

Företag

Preliminär antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Ryssland

Alla företag

23,8 %

—

Turkiet

RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul

9,6 %

B295

SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul

2,9 %

B296

UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul

12,1 %

B297

Övriga företag

16,7 %

B999

3.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

4.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 1225/2009, kan berörda parter begära att få information om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, skriftligen lämna sina synpunkter och begära att få höras muntligt av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning har trätt i kraft.

I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 1225/2009 får berörda parter inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft lämna synpunkter på dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 juli 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 320, 1.11.2011, s. 4.

2

(3)  EUT L 275, 16.10.2008, s. 18 och EUT L 233, 4.9.2009, s. 1.

3

(4)

4

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktion H |
| Office Nerv 105 |
| 1049 Bryssel |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktion H

Office Nerv 105

1049 Bryssel

---

| 31.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/52

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 700/2012

av den 30 juli 2012

om avdrag från fångstkvoterna för 2012 för vissa bestånd på grund av överfiske under tidigare år

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (1), särskilt artikel 105.1, 105.2 och 105.3, och

av följande skäl:

| (1) | Fångstkvoterna för 2011 fastställdes i följande förordningar:






  — | Rådets förordning (EU) nr 1124/2010 av den 29 november 2010 om fastställande för 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön (2). |
| --- | --- | --- |

(1)

Fångstkvoterna för 2011 fastställdes i följande förordningar:

—

Rådets förordning (EU) nr 1124/2010 av den 29 november 2010 om fastställande för 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön (2).

| — | Rådets förordning (EU) nr 1225/2010 av den 13 december 2010 om fastställande av fiskemöjligheterna för EU-fartyg för fiskebestånd av vissa djuphavsarter för 2011 och 2012 (3). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 1225/2010 av den 13 december 2010 om fastställande av fiskemöjligheterna för EU-fartyg för fiskebestånd av vissa djuphavsarter för 2011 och 2012 (3).

| — | Rådets förordning (EU) nr 1256/2010 av den 17 december 2010 om fastställande av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd i Svarta havet för 2011 (4). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 1256/2010 av den 17 december 2010 om fastställande av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd i Svarta havet för 2011 (4).

| — | Rådets förordning (EU) nr 57/2011 av den 18 januari 2011 om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten (5). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 57/2011 av den 18 januari 2011 om fastställande för år 2011 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa andra vatten än EU-vatten (5).

| (2) | Fångstkvoterna för 2012 fastställdes i följande förordningar:






  — | Förordning (EU) nr 1225/2010. |
| --- | --- | --- |

(2)

Fångstkvoterna för 2012 fastställdes i följande förordningar:

—

Förordning (EU) nr 1225/2010.

| — | Rådets förordning (EU) nr 716/2011 av den 19 juli 2011 om fastställande av fiskemöjligheter avseende ansjovis i Biscayabukten under fiskesäsongen 2011/2012 (6). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 716/2011 av den 19 juli 2011 om fastställande av fiskemöjligheter avseende ansjovis i Biscayabukten under fiskesäsongen 2011/2012 (6).

| — | Rådets förordning (EU) nr 1256/2011 av den 30 november 2011 om fastställande för 2012 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön och om ändring av förordning (EU) nr 1124/2010 (7). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 1256/2011 av den 30 november 2011 om fastställande för 2012 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Östersjön och om ändring av förordning (EU) nr 1124/2010 (7).

| — | Rådets förordning (EU) nr 5/2012 av den 19 december 2011 om fastställande för 2012 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Svarta havet (8). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 5/2012 av den 19 december 2011 om fastställande för 2012 av fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i Svarta havet (8).

| — | Rådets förordning (EU) nr 43/2012 av den 17 januari 2012 om fastställande för år 2012 av fiskemöjligheter tillgängliga för EU-fartyg när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd vilka inte omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (9). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 43/2012 av den 17 januari 2012 om fastställande för år 2012 av fiskemöjligheter tillgängliga för EU-fartyg när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd vilka inte omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (9).

| — | Rådets förordning (EU) nr 44/2012 av den 17 januari 2012 om fastställande för år 2012 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd vilka omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (10). |
| --- | --- |

—

Rådets förordning (EU) nr 44/2012 av den 17 januari 2012 om fastställande för år 2012 av fiskemöjligheter tillgängliga i EU-vatten och, för EU-fartyg, i vissa icke-EU-vatten när det gäller vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd vilka omfattas av internationella förhandlingar eller överenskommelser (10).

| (3) | När kommissionen konstaterar att en medlemsstat har överskridit de fångstkvoter som den har tilldelats ska kommissionen i enlighet med artikel 105.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 göra avdrag från denna medlemsstats framtida fångstkvoter. |
| --- | --- |

(3)

När kommissionen konstaterar att en medlemsstat har överskridit de fångstkvoter som den har tilldelats ska kommissionen i enlighet med artikel 105.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 göra avdrag från denna medlemsstats framtida fångstkvoter.

| (4) | I artikel 105.2 och 105.3 i förordning (EG) nr 1224/2009 föreskrivs att sådana avdrag ska göras under det eller de följande åren med hjälp av vissa multiplikationsfaktorer som anges i den artikeln. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 105.2 och 105.3 i förordning (EG) nr 1224/2009 föreskrivs att sådana avdrag ska göras under det eller de följande åren med hjälp av vissa multiplikationsfaktorer som anges i den artikeln.

| (5) | Vissa medlemsstater har överskridit sina fångstkvoter för 2011. Det bör därför göras avdrag från de kvoter som tilldelats dem för 2012 för de överfiskade bestånden, och i tillämpliga fall även under efterföljande år. |
| --- | --- |

(5)

Vissa medlemsstater har överskridit sina fångstkvoter för 2011. Det bör därför göras avdrag från de kvoter som tilldelats dem för 2012 för de överfiskade bestånden, och i tillämpliga fall även under efterföljande år.

| (6) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1016/2011 av den 23 september 2011 om avdrag från fångstkvoter tillgängliga för vissa bestånd under 2011 till följd av överfiske av dessa bestånd under det föregående året (11) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1021/2011 av den 14 oktober 2011 om avdrag från fångstkvoter tillgängliga för vissa bestånd under 2011 till följd av överfiske av andra bestånd under det föregående året (12) gjordes avdrag från fångstkvoterna för vissa länder och vissa bestånd för 2011. För vissa medlemsstater var emellertid avdragen större än deras respektive kvoter för 2011 och avdragen kunde således inte göras i sin helhet under det året. För att säkerställa att avdraget görs i sin helhet även i dessa fall bör de återstående kvantiteterna medräknas vid fastställandet av avdragen från 2012 års och, i tillämpliga fall, följande års kvoter. |
| --- | --- |

(6)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1016/2011 av den 23 september 2011 om avdrag från fångstkvoter tillgängliga för vissa bestånd under 2011 till följd av överfiske av dessa bestånd under det föregående året (11) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1021/2011 av den 14 oktober 2011 om avdrag från fångstkvoter tillgängliga för vissa bestånd under 2011 till följd av överfiske av andra bestånd under det föregående året (12) gjordes avdrag från fångstkvoterna för vissa länder och vissa bestånd för 2011. För vissa medlemsstater var emellertid avdragen större än deras respektive kvoter för 2011 och avdragen kunde således inte göras i sin helhet under det året. För att säkerställa att avdraget görs i sin helhet även i dessa fall bör de återstående kvantiteterna medräknas vid fastställandet av avdragen från 2012 års och, i tillämpliga fall, följande års kvoter.

| (7) | De avdrag som föreskrivs i den här förordningen bör gälla utan att det påverkar avdrag från 2012 års kvoter vilka görs genom följande förordningar:






  — | Kommissionens förordning (EG) nr 147/2007 av den 15 februari 2007 om anpassning av vissa fiskkvoter från och med 2007 till och med 2012 enligt artikel 23.4 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (13). |
| --- | --- | --- |

(7)

De avdrag som föreskrivs i den här förordningen bör gälla utan att det påverkar avdrag från 2012 års kvoter vilka görs genom följande förordningar:

—

Kommissionens förordning (EG) nr 147/2007 av den 15 februari 2007 om anpassning av vissa fiskkvoter från och med 2007 till och med 2012 enligt artikel 23.4 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (13).

| — | Kommissionens förordning (EU) nr 165/2011 av den 22 februari 2011 om avdrag från vissa makrillkvoter som tilldelats Spanien för 2011 och efterföljande år till följd av överfiske under 2010 (14). |
| --- | --- |

—

Kommissionens förordning (EU) nr 165/2011 av den 22 februari 2011 om avdrag från vissa makrillkvoter som tilldelats Spanien för 2011 och efterföljande år till följd av överfiske under 2010 (14).

| (8) | Om ett avdrag inte kan göras på grund av att den berörda medlemsstaten saknar tillgång eller tillräcklig tillgång till en kvot ska bestämmelserna i artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009 tillämpas. |
| --- | --- |

(8)

Om ett avdrag inte kan göras på grund av att den berörda medlemsstaten saknar tillgång eller tillräcklig tillgång till en kvot ska bestämmelserna i artikel 105.5 i förordning (EG) nr 1224/2009 tillämpas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De fångstkvoter som fastställs i förordningarna (EU) nr 1225/2010, (EU) nr 716/2011, (EU) nr 1256/2011, (EU) nr 5/2012, (EU) nr 43/2012 och (EU) nr 44/2012 för år 2012 ska minskas i enlighet med bilagan.

2.   Punkt 1 ska gälla utan att det påverkar de avdrag som fastställs i förordningarna (EG) nr 147/2007 och (EU) nr 165/2011.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 juli 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 318, 4.12.2010, s. 1.

2

(3)  EUT L 336, 21.12.2010, s. 1.

3

(4)  EUT L 343, 29.12.2010, s. 2.

4

(5)  EUT L 24, 27.1.2011, s. 1.

5

(6)  EUT L 193, 23.7.2011, s. 11.

6

(7)  EUT L 320, 3.12.2011, s. 3.

7

(8)  EUT L 3, 6.1.2012, s. 1.

8

(9)  EUT L 25, 27.1.2012, s. 1.

9

(10)  EUT L 25, 27.1.2012, s. 55.

10

(11)  EUT L 270, 15.10.2011, s. 1.

11

(12)  EUT L 270, 15.10.2011, s. 16.

12

(13)  EUT L 46, 16.2.2007, s. 10.

13

(14)  EUT L 48, 23.2.2011, s. 11.

14

---

BILAGA

| Medlemsstat | Artkod | Områdeskod | Artnamn | Områdets namn | Tillåtna landningar 2011
  (Total anpassad kvantitet i ton) (1) | Totala fångster 2011
  (kvantitet i ton) | Kvotutnyttjande
  (%) | Överfiske knutet till tillåten landning
  (kvantitet i ton) | Multiplikationsfaktor (2) | Ytterligare multiplikationsfaktor (3)
   (4) | Återstående avdrag från 2011 (5)

  (kvantitet i ton) | Avdrag 2012 (6)

  (kvantitet i ton) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) | (11) | (12) | (13) |
| DK | DGS | 03A-C | Pigghaj | EU-vatten i IIIa | 0,00 | 1,00 | — | 1,00 | 1 | | 12 | 13,00 |
| DK | SAN | *234_6 | Tobisfiskar | EU-vatten i förvaltningsområden för tobisfiskar | 420,00 | 489,60 | 116,6 | 69,60 | 1 | | | 69,60 |
| DE | DGS | 2AC4-C | Pigghaj | EU-vatten i IIa och IV | 0,00 | 0,70 | — | 0,70 | 1 | | | 0,70 |
| DE | MAC | 2CX14- | Makrill | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV | 21 401,00 | 21 860,70 | 102,1 | 459,70 | 1 | | | 459,70 |
| DE | PLE | 3BCD-C | Rödspätta | EU-vatten i delområdena 22–32 | 425,00 | 426,40 | 100,3 | 1,40 | 1 | | | 1,40 |
| IE | HER | 4AB. | Sill | EU-vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′N | 0,00 | 40,00 | — | 40,00 | 1 | | | 40,00 |
| IE | NOP | 2A3A4. | Vitlinglyra och därtill hörande bifångster | IIIa; EU-vatten i IIa och IV | 0,00 | 5,00 | — | 5,00 | 1 | | | 5,00 |
| ES | ALF | 3X14- | Beryxfiskar | EU-vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV | 66,00 | 69,00 | 104,5 | 3,00 | 1 | | | 3,00 |
| ES | ANE | 9/3411 | Ansjovis | IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 | 5 560,00 | 6 361,90 | 114,4 | 801,90 | 1,2 | | | 962,28 |
| ES | ANF | 8C3411 | Marulk | VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 | 1 293,00 | 1 453,90 | 112,4 | 160,90 | 1,2 | | | 193,08 |
| ES | BLI | 67- (ny kod BLI/5B67-) | Birkelånga | EU-vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 41 | 41,00 |
| ES | BSF | 8910- | Dolkfisk | EU-vatten och internationella vatten i VIII, IX och X | 17,00 | 17,60 | 103,5 | 0,60 | 1 | | | 0,60 |
| ES | BSF | 56712- | Dolkfisk | EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII | 135,00 | 216,90 | 160,7 | 81,90 | 1 | | | 81,90 |
| ES | COD | 7XAD34 | Torsk | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 | 0,00 | 0,90 | — | 0,90 | 1 | | | 0,90 |
| ES | DGS | 15X14 | Pigghaj | EU-vatten och internationella vatten i I, V, VI, VII, VIII, XII och XIV | 1,00 | 6,20 | 620,0 | 5,20 | 1 | | | 5,20 |
| ES | DWS | 56789- | Djuphavshaj | EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII, VIII | 2,79 | 25,90 | 928,3 | 23,11 | 1 | | | 23,11 |
| ES | GFB | 89- | Fjällbrosme | EU-vatten och internationella vatten i VIII och IX | 222,00 | 250,20 | 112,7 | 28,20 | 1 | | | 28,20 |
| ES | GFB | 567- | Fjällbrosme | EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII | 608,00 | 638,50 | 105,0 | 30,50 | 1 | | | 30,50 |
| ES | HAD | 5BC6A. | Kolja | EU-vatten och internationella vatten i Vb och VIa | 14,00 | 35,80 | 255,7 | 21,80 | 1 | | | 21,80 |
| ES | HAD | 1N2AB | Kolja | Norska vatten i I och II | 60,00 | 65,30 | 108,8 | 5,30 | 1 | | | 5,30 |
| ES | JAX | 2A-14 | Taggmakrill och därtill hörande bifångster | EU-vatten i IIa, IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV | 2 419,00 | 2 519,90 | 104,2 | 100,90 | 1 | | | 100,90 |
| ES | JAX | 09. | Taggmakrill | IX | 7 859,00 | 8 478,30 | 107,9 | 619,30 | 1,1 | | | 681,23 |
| ES | JAX | 08C. | Taggmakrill | VIIIc | 24 129,00 | 32 431,80 | 134,4 | 8 302,80 | 1,4 | | | 11 623,92 |
| ES | LEZ | 8C3411 | Glasvar | VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 | 917,00 | 1 005,30 | 109,6 | 88,30 | 1 | | | 88,30 |
| ES | ORY | 1CX14 | Atlantisk soldatfisk | EU-vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VII, IX, X, XII och XIV | 0,00 | 0,60 | — | 0,60 | 1 | | | 0,60 |
| ES | POK | 56-14 | Gråsej | VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV | 3,00 | 30,60 | 1 020,0 | 27,60 | 1 | | | 27,60 |
| ES | POL | 8ABDE. | Bleka | VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe | 61,00 | 65,30 | 107,0 | 4,30 | 1 | | | 4,30 |
| ES | POL | 08C. | Bleka | VIIIc | 208,00 | 256,00 | 123,1 | 48,00 | 1 | | | 48,00 |
| ES | PRA | N3L. | Nordhavsräka | Nafo 3L | 214,00 | 292,00 | 136,4 | 78,00 | 1 | | | 78,00 |
| ES | RED | N3LN. | Kungsfiskar | Nafo 3LN | 0,00 | 43,50 | — | 43,50 | 1 | | | 43,50 |
| ES | SBR | *678- | Fläckpagell | EU-vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII | 49,12 | 62,30 | 126,8 | 13,18 | 1 | | | 13,18 |
| ES | SOL | 8AB. | Tunga | VIIIa och VIIIb | 10,00 | 10,70 | 107,0 | 0,70 | 1 | c (7) | | 1,05 |
| ES | USK | 567EI. | Lubb | EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII | 8,30 | 50,70 | 610,8 | 42,40 | 1 | | | 42,40 |
| ES | WHB | 8C3411 | Blåvitling | VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 | 1 987,00 | 2 258,30 | 113,7 | 271,30 | 1,2 | | | 325,56 |
| FR | DWS | 56789- | Djuphavshaj | EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII, VIII och IX | 10,17 | 26,00 | 255,7 | 15,83 | 1 | | | 15,83 |
| FR | SOL | 07E. | Tunga | VIIe | 283,00 | 290,00 | 102,5 | 7,00 | 1 | c (8) | | 10,50 |
| LT | JAX | 2A-14 | Taggmakrill och därtill hörande bifångster | EU-vatten i IIa, IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV | 356,00 | 660,40 | 185,5 | 304,40 | 2 | | | 608,80 |
| LT | MAC | 2CX14- | Makrill | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV | 26,00 | 28,80 | 110,8 | 2,80 | 1 | | | 2,80 |
| NL | BSF | 56712- | Dolkfisk | EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 5 | 5,00 |
| NL | SBR | 678- | Fläckpagell | EU-vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 6 | 6,00 |
| PL | COD | 1N2AB | Torsk | Norska vatten i I och II | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 2 | 2,00 |
| PL | GHL | 1N2AB | Liten hälleflundra | Norska vatten i I och II | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 1 | 1,00 |
| PL | HAD | 2AC4 | Kolja | IV; EU-vatten i IIa | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 16 | 16,00 |
| PL | HER | 03A. | Sill | IIIa | 0,00 | 38,20 | — | 38,20 | 1 | | | 38,20 |
| PL | LIN | 04-C. | Långa | EU-vatten i IV | 0,00 | 3,00 | — | 3,00 | 1 | | | 3,00 |
| PL | MAC | 2A34 | Makrill | IIIa och IV; EU-vatten i IIa, IIIb, IIIc och delområdena 22–32 | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 5 | 5,00 |
| PL | RED | 514GRN | Kungsfiskar | Grönländska vatten i V och XIV | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 1 | 1,00 |
| PL | SPR | 03A | Skarpsill | IIIa | 0,00 | 119,60 | — | 119,60 | 1 | | | 119,60 |
| PL | WHB | 1X14 | Blåvitling | EU-vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 8 | 8,00 |
| PT | ALF | 3X14- | Beryxfiskar | EU-vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV | 220,10 | 241,10 | 109,5 | 21,00 | 1 | | | 21,00 |
| PT | ANE | 9/3411 | Ansjovis | IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 | 2 882,00 | 2 920,20 | 101,3 | 38,20 | 1 | | | 38,20 |
| PT | ANF | 8C3411 | Marulk | VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 | 260,20 | 335,30 | 128,9 | 75,10 | 1 | a | | 112,65 |
| PT | BET | ATLANT | Storögd tonfisk | Atlanten | 6 879,70 | 7 022,40 | 102,1 | 142,70 | 1 | | | 142,70 |
| PT | BSF | 8910- | Dolkfisk | EU-vatten och internationella vatten i VIII, IX och X | 3 305,00 | 3 547,20 | 107,3 | 242,20 | 1,1 | | | 266,42 |
| PT | BUM | ATLANT | Blå marlin | Atlanten | 69,00 | 72,30 | 104,8 | 3,30 | 1 | | | 3,30 |
| PT | COD | N3M. | Torsk | Nafo 3M | 2 525,70 | 2 753,80 | 109,0 | 228,10 | 1,1 | | | 250,91 |
| PT | GFB | 89- | Fjällbrosme | EU-vatten och internationella vatten i VIII och IX | 10,00 | 12,00 | 120,0 | 2,00 | 1 | a | | 3,00 |
| PT | GHL | 1N2AB | Liten hälleflundra | Norska vatten i I och II | 0,00 | 0,00 | — | 0,00 | — | | 11 | 11,00 |
| PT | GHL | N3LMNO. | Liten hälleflundra | Nafo 3LMNO | 2 413,80 | 2 508,20 | 103,9 | 94,40 | 1 | | | 94,40 |
| PT | HAD | 1N2AB | Kolja | Norska vatten i I och II | 78,00 | 30,00 | 38,5 | –48,00 | — | | 458 | 410,00 |
| PT | POK | 1N2AB | Gråsej | Norska vatten i I och II | 80,00 | 40,90 | 51,1 | –39,10 | — | | 294 | 254,90 |
| PT | RED | 51214D | Kungsfiskar | EU-vatten och internationella vatten i V; internationella vatten i XII och XIV | 603,00 | 719,10 | 119,3 | 116,10 | 1,2 | a | | 208,98 |
| PT | RED | N3LN. | Kungsfiskar | Nafo 3LN | 932,80 | 983,50 | 105,4 | 50,70 | 1 | | | 50,70 |
| PT | WHB | 8C3411 | Blåvitling | VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1 | 483,00 | 711,90 | 147,4 | 228,90 | 1,8 | | | 412,02 |
| PT | WHG | 08. | Vitling | VIII | 0,00 | 1,20 | — | 1,20 | 1 | | | 1,20 |
| UK | COD | N01514 | Torsk | Grönländska vatten i Nafo 0 och 1; Grönländska vatten i V och XIV | 717,00 | 724,60 | 101,1 | 7,60 | 1 | | | 7,60 |
| UK | BET | ATLANT | Storögd tonfisk | Atlanten | 10,00 | 0,00 | 0,0 | –10,00 | — | | 10 | 0,00 |
| UK | BLI | 24- | Birkelånga | EU-vatten och vatten som inte lyder under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i II, IV och V | 1,50 | 1,50 | 100,0 | 0,00 | — | | 2 | 2,00 |
| UK | HAD | 1N2AB | Kolja | Norska vatten i I och II | 781,00 | 781,60 | 100,1 | 0,60 | 1 | | | 0,60 |
| UK | HER | 4AB. | Sill | EU-vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′N | 27 687,00 | 27 887,40 | 100,7 | 200,40 | 1 | | | 200,40 |
| UK | MAC | 2CX14- | Makrill | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV | 173 520,50 | 179 960,30 | 103,7 | 6 439,80 | 1 | | | 6 439,80 |

Medlemsstat

Artkod

Områdeskod

Artnamn

Områdets namn

Tillåtna landningar 2011

(Total anpassad kvantitet i ton) (1)

Totala fångster 2011

(kvantitet i ton)

Kvotutnyttjande

(%)

Överfiske knutet till tillåten landning

(kvantitet i ton)

Multiplikationsfaktor (2)

Ytterligare multiplikationsfaktor (3)
   (4)

Återstående avdrag från 2011 (5)

(kvantitet i ton)

Avdrag 2012 (6)

(kvantitet i ton)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

(11)

(12)

(13)

DK

DGS

03A-C

Pigghaj

EU-vatten i IIIa

0,00

1,00

—

1,00

1

12

13,00

DK

SAN

*234_6

Tobisfiskar

EU-vatten i förvaltningsområden för tobisfiskar

420,00

489,60

116,6

69,60

1

69,60

DE

DGS

2AC4-C

Pigghaj

EU-vatten i IIa och IV

0,00

0,70

—

0,70

1

0,70

DE

MAC

2CX14-

Makrill

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV

21 401,00

21 860,70

102,1

459,70

1

459,70

DE

PLE

3BCD-C

Rödspätta

EU-vatten i delområdena 22–32

425,00

426,40

100,3

1,40

1

1,40

IE

HER

4AB.

Sill

EU-vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′N

0,00

40,00

—

40,00

1

40,00

IE

NOP

2A3A4.

Vitlinglyra och därtill hörande bifångster

IIIa; EU-vatten i IIa och IV

0,00

5,00

—

5,00

1

5,00

ES

ALF

3X14-

Beryxfiskar

EU-vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV

66,00

69,00

104,5

3,00

1

3,00

ES

ANE

9/3411

Ansjovis

IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1

5 560,00

6 361,90

114,4

801,90

1,2

962,28

ES

ANF

8C3411

Marulk

VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1

1 293,00

1 453,90

112,4

160,90

1,2

193,08

ES

BLI

67- (ny kod BLI/5B67-)

Birkelånga

EU-vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII

0,00

0,00

—

0,00

—

41

41,00

ES

BSF

8910-

Dolkfisk

EU-vatten och internationella vatten i VIII, IX och X

17,00

17,60

103,5

0,60

1

0,60

ES

BSF

56712-

Dolkfisk

EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII

135,00

216,90

160,7

81,90

1

81,90

ES

COD

7XAD34

Torsk

VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1

0,00

0,90

—

0,90

1

0,90

ES

DGS

15X14

Pigghaj

EU-vatten och internationella vatten i I, V, VI, VII, VIII, XII och XIV

1,00

6,20

620,0

5,20

1

5,20

ES

DWS

56789-

Djuphavshaj

EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII, VIII

2,79

25,90

928,3

23,11

1

23,11

ES

GFB

89-

Fjällbrosme

EU-vatten och internationella vatten i VIII och IX

222,00

250,20

112,7

28,20

1

28,20

ES

GFB

567-

Fjällbrosme

EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII

608,00

638,50

105,0

30,50

1

30,50

ES

HAD

5BC6A.

Kolja

EU-vatten och internationella vatten i Vb och VIa

14,00

35,80

255,7

21,80

1

21,80

ES

HAD

1N2AB

Kolja

Norska vatten i I och II

60,00

65,30

108,8

5,30

1

5,30

ES

JAX

2A-14

Taggmakrill och därtill hörande bifångster

EU-vatten i IIa, IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV

2 419,00

2 519,90

104,2

100,90

1

100,90

ES

JAX

09.

Taggmakrill

IX

7 859,00

8 478,30

107,9

619,30

1,1

681,23

ES

JAX

08C.

Taggmakrill

VIIIc

24 129,00

32 431,80

134,4

8 302,80

1,4

11 623,92

ES

LEZ

8C3411

Glasvar

VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1

917,00

1 005,30

109,6

88,30

1

88,30

ES

ORY

1CX14

Atlantisk soldatfisk

EU-vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VII, IX, X, XII och XIV

0,00

0,60

—

0,60

1

0,60

ES

POK

56-14

Gråsej

VI; EU-vatten och internationella vatten i Vb, XII och XIV

3,00

30,60

1 020,0

27,60

1

27,60

ES

POL

8ABDE.

Bleka

VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe

61,00

65,30

107,0

4,30

1

4,30

ES

POL

08C.

Bleka

VIIIc

208,00

256,00

123,1

48,00

1

48,00

ES

PRA

N3L.

Nordhavsräka

Nafo 3L

214,00

292,00

136,4

78,00

1

78,00

ES

RED

N3LN.

Kungsfiskar

Nafo 3LN

0,00

43,50

—

43,50

1

43,50

ES

SBR

*678-

Fläckpagell

EU-vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII

49,12

62,30

126,8

13,18

1

13,18

ES

SOL

8AB.

Tunga

VIIIa och VIIIb

10,00

10,70

107,0

0,70

1

c (7)

1,05

ES

USK

567EI.

Lubb

EU-vatten och internationella vatten i V, VI och VII

8,30

50,70

610,8

42,40

1

42,40

ES

WHB

8C3411

Blåvitling

VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1

1 987,00

2 258,30

113,7

271,30

1,2

325,56

FR

DWS

56789-

Djuphavshaj

EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII, VIII och IX

10,17

26,00

255,7

15,83

1

15,83

FR

SOL

07E.

Tunga

VIIe

283,00

290,00

102,5

7,00

1

c (8)

10,50

LT

JAX

2A-14

Taggmakrill och därtill hörande bifångster

EU-vatten i IIa, IVa; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i XII och XIV

356,00

660,40

185,5

304,40

2

608,80

LT

MAC

2CX14-

Makrill

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV

26,00

28,80

110,8

2,80

1

2,80

NL

BSF

56712-

Dolkfisk

EU-vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII

0,00

0,00

—

0,00

—

5

5,00

NL

SBR

678-

Fläckpagell

EU-vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII

0,00

0,00

—

0,00

—

6

6,00

PL

COD

1N2AB

Torsk

Norska vatten i I och II

0,00

0,00

—

0,00

—

2

2,00

PL

GHL

1N2AB

Liten hälleflundra

Norska vatten i I och II

0,00

0,00

—

0,00

—

1

1,00

PL

HAD

2AC4

Kolja

IV; EU-vatten i IIa

0,00

0,00

—

0,00

—

16

16,00

PL

HER

03A.

Sill

IIIa

0,00

38,20

—

38,20

1

38,20

PL

LIN

04-C.

Långa

EU-vatten i IV

0,00

3,00

—

3,00

1

3,00

PL

MAC

2A34

Makrill

IIIa och IV; EU-vatten i IIa, IIIb, IIIc och delområdena 22–32

0,00

0,00

—

0,00

—

5

5,00

PL

RED

514GRN

Kungsfiskar

Grönländska vatten i V och XIV

0,00

0,00

—

0,00

—

1

1,00

PL

SPR

03A

Skarpsill

IIIa

0,00

119,60

—

119,60

1

119,60

PL

WHB

1X14

Blåvitling

EU-vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII och XIV

0,00

0,00

—

0,00

—

8

8,00

PT

ALF

3X14-

Beryxfiskar

EU-vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV

220,10

241,10

109,5

21,00

1

21,00

PT

ANE

9/3411

Ansjovis

IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1

2 882,00

2 920,20

101,3

38,20

1

38,20

PT

ANF

8C3411

Marulk

VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1

260,20

335,30

128,9

75,10

1

a

112,65

PT

BET

ATLANT

Storögd tonfisk

Atlanten

6 879,70

7 022,40

102,1

142,70

1

142,70

PT

BSF

8910-

Dolkfisk

EU-vatten och internationella vatten i VIII, IX och X

3 305,00

3 547,20

107,3

242,20

1,1

266,42

PT

BUM

ATLANT

Blå marlin

Atlanten

69,00

72,30

104,8

3,30

1

3,30

PT

COD

N3M.

Torsk

Nafo 3M

2 525,70

2 753,80

109,0

228,10

1,1

250,91

PT

GFB

89-

Fjällbrosme

EU-vatten och internationella vatten i VIII och IX

10,00

12,00

120,0

2,00

1

a

3,00

PT

GHL

1N2AB

Liten hälleflundra

Norska vatten i I och II

0,00

0,00

—

0,00

—

11

11,00

PT

GHL

N3LMNO.

Liten hälleflundra

Nafo 3LMNO

2 413,80

2 508,20

103,9

94,40

1

94,40

PT

HAD

1N2AB

Kolja

Norska vatten i I och II

78,00

30,00

38,5

–48,00

—

458

410,00

PT

POK

1N2AB

Gråsej

Norska vatten i I och II

80,00

40,90

51,1

–39,10

—

294

254,90

PT

RED

51214D

Kungsfiskar

EU-vatten och internationella vatten i V; internationella vatten i XII och XIV

603,00

719,10

119,3

116,10

1,2

a

208,98

PT

RED

N3LN.

Kungsfiskar

Nafo 3LN

932,80

983,50

105,4

50,70

1

50,70

PT

WHB

8C3411

Blåvitling

VIIIc, IX och X; EU-vatten i Cecaf 34.1.1

483,00

711,90

147,4

228,90

1,8

412,02

PT

WHG

08.

Vitling

VIII

0,00

1,20

—

1,20

1

1,20

UK

COD

N01514

Torsk

Grönländska vatten i Nafo 0 och 1; Grönländska vatten i V och XIV

717,00

724,60

101,1

7,60

1

7,60

UK

BET

ATLANT

Storögd tonfisk

Atlanten

10,00

0,00

0,0

–10,00

—

10

0,00

UK

BLI

24-

Birkelånga

EU-vatten och vatten som inte lyder under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i II, IV och V

1,50

1,50

100,0

0,00

—

2

2,00

UK

HAD

1N2AB

Kolja

Norska vatten i I och II

781,00

781,60

100,1

0,60

1

0,60

UK

HER

4AB.

Sill

EU-vatten och norska vatten i IV norr om 53° 30′N

27 687,00

27 887,40

100,7

200,40

1

200,40

UK

MAC

2CX14-

Makrill

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId och VIIIe; EU-vatten och internationella vatten i Vb; internationella vatten i IIa, XII och XIV

173 520,50

179 960,30

103,7

6 439,80

1

6 439,80

---

(1)  Kvoter tillgängliga för en medlemsstat enligt relevant förordning om fiskemöjligheter efter beaktande av byte av fiskemöjligheter enligt artikel 20.5 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 (EGT L 358, 31.12.2002, s. 59), kvotöverföringar enligt artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 (EGT L 115, 9.5.1996, s. 3) och/eller omfördelning och avdrag från fiskemöjligheter enligt artiklarna 37 och 105 i förordning (EG) nr 1224/2009.

(2)  I enlighet med artikel 105.2 i förordning (EG) nr 1224/2009.

(3)  I enlighet med artikel 105.3 i förordning (EG) nr 1224/2009.

(4)  Bokstaven ”a” anger att en ytterligare multiplikationsfaktor på 1,5 har tillämpats till följd av överfiske under 2009, 2010 och 2011. Se kommissionens förordning (EU) nr 1004/2010 av den 8 november 2010 om avdrag från vissa fångstkvoter för 2010 till följd av överfiske under det föregående året, i dess ändrade lydelse (EUT L 291, 9.11.2010, s. 31), genomförandeförordning (EU) nr 1016/2011 om avdrag från fångstkvoter tillgängliga för vissa bestånd under 2011 till följd av överfiske av dessa bestånd under det föregående året och genomförandeförordning (EU) nr 1021/2011 om avdrag från fångstkvoter tillgängliga för vissa bestånd under 2011 till följd av överfiske av andra bestånd under det föregående året. Bokstaven ”c” anger att en ytterligare multiplikationsfaktor på 1,5 har tillämpats eftersom beståndet omfattas av en flerårig plan.

(5)  Genom genomförandeförordning (EU) nr 1016/2011 och genomförandeförordning (EU) nr 1021/2011 gjordes avdrag från fångstkvoterna för vissa länder och bestånd för 2011. För vissa medlemsstater var dock avdragen större än deras respektive kvoter för 2011 och kunde därför inte göras i sin helhet under det aktuella året. För att se till att avdraget görs i sin helhet även i dessa fall bör de återstående kvantiteterna medräknas vid fastställandet av avdragen från 2012 års och, i tillämpliga fall, följande års kvoter.

(6)  Avdrag från de anpassade kvoterna för 2012 eller, i tillämpliga fall, det följande årets/de följande årens kvoter.

(7)  Enligt rådets förordning (EG) nr 388/2006 av den 23 februari 2006 om upprättande av en flerårig plan för hållbart utnyttjande av beståndet av tunga i Biscayabukten (EUT L 65, 7.3.2006, s. 1).

(8)  Enligt rådets förordning (EG) nr 509/2007 av den 7 maj 2007 om upprättande av en flerårig plan för hållbart utnyttjande av beståndet av tunga i västra delen av Engelska kanalen (EUT L 122, 11.5.2007, s. 7).

---

| 31.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/60 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/60

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 701/2012

av den 30 juli 2012

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1), särskilt artiklarna 103h, 127 c och 143, jämförda med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1234/2007 upprättas en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna, och denna inbegriper sektorn för frukt och grönsaker samt sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker. Enligt artikel 103c i den förordningen kan verksamhetsprogram inom sektorn för frukt och grönsaker omfatta krisförebyggande och krishantering för att undvika och hantera kriser på frukt- och grönsaksmarknaderna. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1234/2007 upprättas en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna, och denna inbegriper sektorn för frukt och grönsaker samt sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker. Enligt artikel 103c i den förordningen kan verksamhetsprogram inom sektorn för frukt och grönsaker omfatta krisförebyggande och krishantering för att undvika och hantera kriser på frukt- och grönsaksmarknaderna.

| (2) | I enlighet med artikel 79.1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 (2) anges i bilaga XI till den förordningen maximala stödbelopp för återtag från marknaden av de produkter som förtecknas där. Dessa belopp bör fastställas så att man undviker att återtag används som ett permanent avsättningsalternativ till utsläppande på marknaden och så att återtag förblir ett effektivt sätt att förebygga och hantera kriser. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 79.1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 (2) anges i bilaga XI till den förordningen maximala stödbelopp för återtag från marknaden av de produkter som förtecknas där. Dessa belopp bör fastställas så att man undviker att återtag används som ett permanent avsättningsalternativ till utsläppande på marknaden och så att återtag förblir ett effektivt sätt att förebygga och hantera kriser.

| (3) | För att säkerställa att återtag förblir ett effektivt instrument för krisförebyggande och krishantering bör de maximala stödbeloppen för återtag ökas för de frukter och grönsaker vars nuvarande stödnivåer är särskilt låga jämfört med de genomsnittliga producentpriserna i unionen. Detta är fallet för tomater, vindruvor, aprikoser, päron, auberginer och meloner. För att undvika överkompensation för återtag av lågpristomater avsedda för bearbetning bör också ett differentierat belopp införas för tomater som produceras från och med den 1 juni till och med den 31 oktober, som är den period då tomater avsedda för bearbetning får återtas. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa att återtag förblir ett effektivt instrument för krisförebyggande och krishantering bör de maximala stödbeloppen för återtag ökas för de frukter och grönsaker vars nuvarande stödnivåer är särskilt låga jämfört med de genomsnittliga producentpriserna i unionen. Detta är fallet för tomater, vindruvor, aprikoser, päron, auberginer och meloner. För att undvika överkompensation för återtag av lågpristomater avsedda för bearbetning bör också ett differentierat belopp införas för tomater som produceras från och med den 1 juni till och med den 31 oktober, som är den period då tomater avsedda för bearbetning får återtas.

| (4) | För att främja gratis utdelning av återtagen frukt och återtagna grönsaker enligt artikel 103d.4 i förordning (EG) nr 1234/2007 och andra likvärdiga ändamål som godkänts av medlemsstaterna bör man fastställa ett högre maximibelopp för stöd i detta syfte än för andra ändamål, om skillnaden mellan det genomsnittliga producentpriset i unionen och den nuvarande maximala stödnivån möjliggör detta utan att skapa en alternativ avsättningsmöjlighet för produkterna jämfört med utsläppande på marknaden. Detta är fallet för blomkål, tomater, äpplen, vindruvor, aprikoser, päron, auberginer, meloner, vattenmeloner, klementiner och citroner. |
| --- | --- |

(4)

För att främja gratis utdelning av återtagen frukt och återtagna grönsaker enligt artikel 103d.4 i förordning (EG) nr 1234/2007 och andra likvärdiga ändamål som godkänts av medlemsstaterna bör man fastställa ett högre maximibelopp för stöd i detta syfte än för andra ändamål, om skillnaden mellan det genomsnittliga producentpriset i unionen och den nuvarande maximala stödnivån möjliggör detta utan att skapa en alternativ avsättningsmöjlighet för produkterna jämfört med utsläppande på marknaden. Detta är fallet för blomkål, tomater, äpplen, vindruvor, aprikoser, päron, auberginer, meloner, vattenmeloner, klementiner och citroner.

| (5) | För att underlätta utdelningen av återtagna produkter via välgörenhetsorganisationer och institutioner bör dessa organisationer och institutioner endast vara skyldiga att föra räkenskaper över de berörda transaktionerna om de har ansökt om och beviljats tillstånd av medlemsstatens behöriga myndigheter att begära ett symboliskt ekonomiskt bidrag från slutmottagarna. Möjligheten att begära ett sådant bidrag bör också utsträckas till färska produkter. |
| --- | --- |

(5)

För att underlätta utdelningen av återtagna produkter via välgörenhetsorganisationer och institutioner bör dessa organisationer och institutioner endast vara skyldiga att föra räkenskaper över de berörda transaktionerna om de har ansökt om och beviljats tillstånd av medlemsstatens behöriga myndigheter att begära ett symboliskt ekonomiskt bidrag från slutmottagarna. Möjligheten att begära ett sådant bidrag bör också utsträckas till färska produkter.

| (6) | För att beakta tidigare erfarenheter av tillämpningen av åtgärder inom krisförebyggande och krishantering är det lämpligt att förtydliga definitionerna av ”grön skörd” och ”obärgad skörd” och att klargöra i vilka situationer som grön skörd och obärgad skörd får tillämpas. För att samordna och effektivisera de olika åtgärderna inom krisförebyggande och krishantering är det dessutom lämpligt att avskaffa den särskilda skyldigheten enligt artikel 85.2 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 att bifoga en marknadsanalys i den första anmälan för varje avsedd grön skörd. |
| --- | --- |

(6)

För att beakta tidigare erfarenheter av tillämpningen av åtgärder inom krisförebyggande och krishantering är det lämpligt att förtydliga definitionerna av ”grön skörd” och ”obärgad skörd” och att klargöra i vilka situationer som grön skörd och obärgad skörd får tillämpas. För att samordna och effektivisera de olika åtgärderna inom krisförebyggande och krishantering är det dessutom lämpligt att avskaffa den särskilda skyldigheten enligt artikel 85.2 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 att bifoga en marknadsanalys i den första anmälan för varje avsedd grön skörd.

| (7) | För att hantera plötsliga krissituationer bör det, med förbehåll för begränsningar som beslutas av medlemsstaterna, vara möjligt att tillämpa grön skörd och obärgad skörd för frukt och grönsaker med en längre skördeperiod, även om den normala skörden redan inletts eller den kommersiella produktionen redan tagits ut från området i fråga. I sådana fall bör man kompensera endast den produktion som skördas under de sex veckor som följer på åtgärden i fråga. Eftersom grönsaker och fruktbärande växter med längre skördeperiod ofta bär både mogna och omogna produkter samtidigt, är det lämpligt att frångå den allmänna regeln som förbjuder tillämpningen av grön skörd och obärgad skörd för en och samma produkt inom ett och samma område under ett och samma år. |
| --- | --- |

(7)

För att hantera plötsliga krissituationer bör det, med förbehåll för begränsningar som beslutas av medlemsstaterna, vara möjligt att tillämpa grön skörd och obärgad skörd för frukt och grönsaker med en längre skördeperiod, även om den normala skörden redan inletts eller den kommersiella produktionen redan tagits ut från området i fråga. I sådana fall bör man kompensera endast den produktion som skördas under de sex veckor som följer på åtgärden i fråga. Eftersom grönsaker och fruktbärande växter med längre skördeperiod ofta bär både mogna och omogna produkter samtidigt, är det lämpligt att frångå den allmänna regeln som förbjuder tillämpningen av grön skörd och obärgad skörd för en och samma produkt inom ett och samma område under ett och samma år.

| (8) | För att säkerställa uppfyllandet av skyldigheten att visa att varje parti har avsatts i enlighet med relevanta villkor, och för att möjliggöra effektiva och riskbaserade tullkontroller, bör närmare bestämmelser fastställas beträffande skyldigheten att förse tullmyndigheterna med vissa handlingar som är av betydelse för de kontroller som ska göras. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa uppfyllandet av skyldigheten att visa att varje parti har avsatts i enlighet med relevanta villkor, och för att möjliggöra effektiva och riskbaserade tullkontroller, bör närmare bestämmelser fastställas beträffande skyldigheten att förse tullmyndigheterna med vissa handlingar som är av betydelse för de kontroller som ska göras.

| (9) | Genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De nya stödbeloppen för återtag från marknaden bör tillämpas retroaktivt från och med den 1 juli 2012, då saluföringsperioden för sommaren inleddes. För att importörerna ska få tid att anpassa sig till de nya bestämmelserna för ingångsprissystemet bör dessa bestämmelser tillämpas från och med den 1 september 2012. |
| --- | --- |

(10)

De nya stödbeloppen för återtag från marknaden bör tillämpas retroaktivt från och med den 1 juli 2012, då saluföringsperioden för sommaren inleddes. För att importörerna ska få tid att anpassa sig till de nya bestämmelserna för ingångsprissystemet bör dessa bestämmelser tillämpas från och med den 1 september 2012.

| (11) | Förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt. |
| --- | --- |

(11)

Förvaltningskommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 543/2011

Genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 ska ändras på följande sätt:

| (1) | I artikel 80.2 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Medlemsstaterna får på begäran tillåta att de välgörenhetsorganisationer och institutioner som avses i artikel 103d.4 i förordning (EG) nr 1234/2007 begär ett symboliskt bidrag från slutmottagarna av de produkter som återtas från marknaden. När en välgörenhetsorganisation eller institution har fått detta tillstånd ska den, utöver skyldigheterna enligt artikel 83.1 i denna förordning, föra räkenskaper över de berörda transaktionerna.” |
| --- | --- |

(1)

I artikel 80.2 ska andra stycket ersättas med följande:

”Medlemsstaterna får på begäran tillåta att de välgörenhetsorganisationer och institutioner som avses i artikel 103d.4 i förordning (EG) nr 1234/2007 begär ett symboliskt bidrag från slutmottagarna av de produkter som återtas från marknaden. När en välgörenhetsorganisation eller institution har fått detta tillstånd ska den, utöver skyldigheterna enligt artikel 83.1 i denna förordning, föra räkenskaper över de berörda transaktionerna.”

| (2) | Artikel 83.1 b ska ersättas med följande:






  ”b) | föra separat lagerredovisning för transaktionerna i fråga,” |
| --- | --- | --- |

(2)

Artikel 83.1 b ska ersättas med följande:

”b)

föra separat lagerredovisning för transaktionerna i fråga,”

| (3) | I artikel 84.1 ska leden a och b ersättas med följande:
  ”a)   grön skörd: skörd av samtliga omogna och oavsättbara produkter i ett visst område. De berörda produkterna får inte ha skadats innan den gröna skörden ägde rum, vare sig på grund av väderförhållanden, sjukdom eller på annat sätt.
  b)   obärgad skörd: avbrytande av pågående produktionscykel i det berörda området, om produkten är välutvecklad och av sund, god och marknadsmässig kvalitet. Att produkter förstörs på grund av väderförhållanden eller sjukdom ska dock inte betraktas som en situation där skörden inte bärgas.” |
| --- | --- |

(3)

I artikel 84.1 ska leden a och b ersättas med följande:

”a)   grön skörd: skörd av samtliga omogna och oavsättbara produkter i ett visst område. De berörda produkterna får inte ha skadats innan den gröna skörden ägde rum, vare sig på grund av väderförhållanden, sjukdom eller på annat sätt.

b)   obärgad skörd: avbrytande av pågående produktionscykel i det berörda området, om produkten är välutvecklad och av sund, god och marknadsmässig kvalitet. Att produkter förstörs på grund av väderförhållanden eller sjukdom ska dock inte betraktas som en situation där skörden inte bärgas.”

| (4) | Artikel 85 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska andra stycket utgå. |
| --- | --- | --- |

(4)

Artikel 85 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska andra stycket utgå.

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  "3.   Åtgärder för grön skörd får inte vidtas för frukt och grönsaker vars normala skörd redan inletts, och åtgärder för obärgad skörd får inte vidtas om den kommersiella produktionen redan tagits ut från området i fråga under den ordinarie produktionscykeln.
  Första stycket ska dock inte tillämpas om grönsaker och fruktbärande växter har en skördeperiod på mer än en månad. I sådana fall ska de belopp som avses i punkt 4 endast kompensera för den produktion som ska skördas under de sex veckor som följer på grön skörd och obärgad skörd. Dessa grönsaker och fruktbärande växter får inte användas för ytterligare produktion efter att åtgärden har vidtagits.
  Vid tillämpning av andra stycket får medlemsstaterna förbjuda tillämpningen av grön skörd och obärgad skörd om, när det gäller grön skörd, en betydande del av den normala skörden har klarats av och, när det gäller obärgad skörd, en betydande del av den kommersiella produktionen redan tagits ut. En medlemsstat som har för avsikt att tillämpa denna bestämmelse ska i sin nationella strategi fastställa vad ”en betydande del” innebär.
  Grön skörd och obärgad skörd får inte båda tillämpas för en och samma produkt inom ett och samma område under ett och samma år, utom vid tillämpning av andra stycket då båda åtgärderna får tillämpas samtidigt.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

"3.   Åtgärder för grön skörd får inte vidtas för frukt och grönsaker vars normala skörd redan inletts, och åtgärder för obärgad skörd får inte vidtas om den kommersiella produktionen redan tagits ut från området i fråga under den ordinarie produktionscykeln.

Första stycket ska dock inte tillämpas om grönsaker och fruktbärande växter har en skördeperiod på mer än en månad. I sådana fall ska de belopp som avses i punkt 4 endast kompensera för den produktion som ska skördas under de sex veckor som följer på grön skörd och obärgad skörd. Dessa grönsaker och fruktbärande växter får inte användas för ytterligare produktion efter att åtgärden har vidtagits.

Vid tillämpning av andra stycket får medlemsstaterna förbjuda tillämpningen av grön skörd och obärgad skörd om, när det gäller grön skörd, en betydande del av den normala skörden har klarats av och, när det gäller obärgad skörd, en betydande del av den kommersiella produktionen redan tagits ut. En medlemsstat som har för avsikt att tillämpa denna bestämmelse ska i sin nationella strategi fastställa vad ”en betydande del” innebär.

Grön skörd och obärgad skörd får inte båda tillämpas för en och samma produkt inom ett och samma område under ett och samma år, utom vid tillämpning av andra stycket då båda åtgärderna får tillämpas samtidigt.”

| c) | Punkt 4 b ska ersättas med följande:






  ”b) | på en nivå som täcker högst 90 % av den maximala stödnivå för återtag från marknaden som ska tillämpas på återtag för andra ändamål än gratis utdelning enligt artikel 103d 4 i förordning (EG) nr 1234/2007.” |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 4 b ska ersättas med följande:

”b)

på en nivå som täcker högst 90 % av den maximala stödnivå för återtag från marknaden som ska tillämpas på återtag för andra ändamål än gratis utdelning enligt artikel 103d 4 i förordning (EG) nr 1234/2007.”

| (5) | I artikel 109.5 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | En stickprovskontroll av den lagerredovisning som mottagarna ska föra och av affärsredovisningen för de berörda välgörenhetsorganisationerna och institutionerna vid tillämpning av artikel 80.2 andra stycket.” |
| --- | --- | --- |

(5)

I artikel 109.5 ska led a ersättas med följande:

”a)

En stickprovskontroll av den lagerredovisning som mottagarna ska föra och av affärsredovisningen för de berörda välgörenhetsorganisationerna och institutionerna vid tillämpning av artikel 80.2 andra stycket.”

| (6) | Artikel 110 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska andra stycket utgå. |
| --- | --- | --- |

(6)

Artikel 110 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska andra stycket utgå.

| b) | I punkt 2 ska följande stycke läggas till som tredje stycket:
  ”När andra stycket i artikel 85.3 är tillämpligt ska man dock inte tillämpa kravet i första stycket i denna punkt på att delar av skörden inte redan får ha bärgats.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska följande stycke läggas till som tredje stycket:

”När andra stycket i artikel 85.3 är tillämpligt ska man dock inte tillämpa kravet i första stycket i denna punkt på att delar av skörden inte redan får ha bärgats.”

| c) | Följande punkt ska läggas till som punkt 2a:
  ”2a.   När andra stycket i artikel 85.3 är tillämpligt ska medlemsstaterna se till att de grönsaker och fruktbärande växter som blivit föremål för grön skörd och obärgad skörd inte används för ytterligare produktion.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till som punkt 2a:

”2a.   När andra stycket i artikel 85.3 är tillämpligt ska medlemsstaterna se till att de grönsaker och fruktbärande växter som blivit föremål för grön skörd och obärgad skörd inte används för ytterligare produktion.”

| (7) | Artikel 121 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 a ska utgå. |
| --- | --- | --- |

(7)

Artikel 121 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 a ska utgå.

| b) | I punkt 2 ska följande stycke läggas till:
  ”Led b i första stycket i denna punkt ska inte tillämpas när andra stycket i artikel 85.3 är tillämpligt.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska följande stycke läggas till:

”Led b i första stycket i denna punkt ska inte tillämpas när andra stycket i artikel 85.3 är tillämpligt.”

| (8) | I artikel 137.4 ska följande stycken läggas till som fjärde och femte styckena:
  ”För att bevisa att partiet har avsatts på de villkor som anges i första stycket ska importören utöver fakturan tillhandahålla alla handlingar som krävs för att utföra relevanta tullkontroller i samband med försäljning och avsättande av varje produkt i partiet i fråga. Detta skall omfatta handlingar avseende transport, försäkring, hantering och lagring av partiet.
  Om de handelsnormer som avses i artikel 3 kräver att sort eller handelstyp anges på frukt- eller grönsaksförpackningen, ska sort eller handelstyp för den frukt och de grönsaker som ingår i partiet anges i handlingar som avser transport samt fakturor och leveransorder.” |
| --- | --- |

(8)

I artikel 137.4 ska följande stycken läggas till som fjärde och femte styckena:

”För att bevisa att partiet har avsatts på de villkor som anges i första stycket ska importören utöver fakturan tillhandahålla alla handlingar som krävs för att utföra relevanta tullkontroller i samband med försäljning och avsättande av varje produkt i partiet i fråga. Detta skall omfatta handlingar avseende transport, försäkring, hantering och lagring av partiet.

Om de handelsnormer som avses i artikel 3 kräver att sort eller handelstyp anges på frukt- eller grönsaksförpackningen, ska sort eller handelstyp för den frukt och de grönsaker som ingår i partiet anges i handlingar som avser transport samt fakturor och leveransorder.”

| (9) | Bilaga XI ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(9)

Bilaga XI ska ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Dock ska artikel 1.8 tillämpas från och med den 1 september 2012 och artikel 1.9 från och med den 1 juli 2012.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 juli 2012.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

”BILAGA XI

Maximibelopp för stöd till återtag från marknaden enligt artikel 79.1

| Produkt | Maximistöd (EUR/100 kg) |
| --- | --- |
| Gratis utdelning | Andra ändamål |
| Blomkål | 15,69 | 10,52 |
| Tomater (1 juni–31 oktober) | 7,25 | 7,25 |
| Tomater (1 november–31 maj) | 27,45 | 18,30 |
| Äpplen | 16,98 | 13,22 |
| Vindruvor | 39,16 | 26,11 |
| Aprikoser | 40,58 | 27,05 |
| Nektariner | 26,90 | 26,90 |
| Persikor | 26,90 | 26,90 |
| Päron | 23,85 | 15,90 |
| Auberginer | 22,78 | 15,19 |
| Meloner | 31,37 | 20,91 |
| Vattenmeloner | 8,85 | 6,00 |
| Apelsiner | 21,00 | 21,00 |
| Mandariner | 19,50 | 19,50 |
| Klementiner | 22,16 | 19,50 |
| Satsumas | 19,50 | 19,50 |
| Citroner | 23,99 | 19,50” |

Produkt

Maximistöd (EUR/100 kg)

Gratis utdelning

Andra ändamål

Blomkål

15,69

10,52

Tomater (1 juni–31 oktober)

7,25

7,25

Tomater (1 november–31 maj)

27,45

18,30

Äpplen

16,98

13,22

Vindruvor

39,16

26,11

Aprikoser

40,58

27,05

Nektariner

26,90

26,90

Persikor

26,90

26,90

Päron

23,85

15,90

Auberginer

22,78

15,19

Meloner

31,37

20,91

Vattenmeloner

8,85

6,00

Apelsiner

21,00

21,00

Mandariner

19,50

19,50

Klementiner

22,16

19,50

Satsumas

19,50

19,50

Citroner

23,99

19,50”

---

| 31.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/64 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/64

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 702/2012

av den 30 juli 2012

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 juli 2012.

På kommissionens vägnar För ordföranden

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | MK | 58,9 |
| XS | 38,5 |
| ZZ | 48,7 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 74,6 |
| 0709 93 10 | TR | 98,0 |
| ZZ | 98,0 |
| 0805 50 10 | AR | 94,3 |
| TR | 91,0 |
| UY | 105,4 |
| ZA | 104,9 |
| ZZ | 98,9 |
| 0806 10 10 | EG | 216,8 |
| IL | 192,5 |
| IN | 210,3 |
| MA | 250,0 |
| MX | 301,8 |
| TR | 150,9 |
| ZZ | 220,4 |
| 0808 10 80 | AR | 116,7 |
| BR | 98,9 |
| CL | 107,4 |
| NZ | 135,3 |
| US | 114,9 |
| ZA | 107,6 |
| ZZ | 113,5 |
| 0808 30 90 | AR | 159,7 |
| CL | 129,6 |
| NZ | 175,8 |
| ZA | 113,9 |
| ZZ | 144,8 |
| 0809 10 00 | AR | 124,4 |
| TR | 165,1 |
| ZZ | 144,8 |
| 0809 29 00 | TR | 333,9 |
| ZZ | 333,9 |
| 0809 30 | TR | 167,0 |
| ZZ | 167,0 |
| 0809 40 05 | BA | 67,1 |
| ZZ | 67,1 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

MK

58,9

XS

38,5

ZZ

48,7

0707 00 05

MK

53,8

TR

95,4

ZZ

74,6

0709 93 10

TR

98,0

ZZ

98,0

0805 50 10

AR

94,3

TR

91,0

UY

105,4

ZA

104,9

ZZ

98,9

0806 10 10

EG

216,8

IL

192,5

IN

210,3

MA

250,0

MX

301,8

TR

150,9

ZZ

220,4

0808 10 80

AR

116,7

BR

98,9

CL

107,4

NZ

135,3

US

114,9

ZA

107,6

ZZ

113,5

0808 30 90

AR

159,7

CL

129,6

NZ

175,8

ZA

113,9

ZZ

144,8

0809 10 00

AR

124,4

TR

165,1

ZZ

144,8

0809 29 00

TR

333,9

ZZ

333,9

0809 30

TR

167,0

ZZ

167,0

0809 40 05

BA

67,1

ZZ

67,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 31.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/66 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/66

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 27 juli 2012

om ändring av beslut 2003/467/EG vad gäller fastställande av att Lettland är officiellt fritt från enzootisk bovin leukos

[delgivet med nr C(2012) 5185]

(Text av betydelse för EES)

(2012/449/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (1), särskilt kapitel I avsnitt E i bilaga D, och

av följande skäl:

| (1) | Direktiv 64/432/EEG ska tillämpas på handel med nötkreatur och svin i unionen. Där fastställs på vilka villkor en medlemsstat eller en region i en medlemsstat kan förklaras officiellt fri från enzootisk bovin leukos vad gäller nötkreatursbesättningar. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 64/432/EEG ska tillämpas på handel med nötkreatur och svin i unionen. Där fastställs på vilka villkor en medlemsstat eller en region i en medlemsstat kan förklaras officiellt fri från enzootisk bovin leukos vad gäller nötkreatursbesättningar.

| (2) | I bilaga III till kommissionens beslut 2003/467/EG av den 23 juni 2003 om fastställande av att vissa medlemsstater samt regioner i vissa medlemsstater har status som officiellt fria från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar (2) förtecknas de medlemsstater och regioner som förklarats officiellt fria från enzootisk bovin leukos. |
| --- | --- |

(2)

I bilaga III till kommissionens beslut 2003/467/EG av den 23 juni 2003 om fastställande av att vissa medlemsstater samt regioner i vissa medlemsstater har status som officiellt fria från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar (2) förtecknas de medlemsstater och regioner som förklarats officiellt fria från enzootisk bovin leukos.

| (3) | Lettland har lämnat dokumentation till kommissionen som visar att dess hela territorium uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fritt från enzootisk bovin leukos. |
| --- | --- |

(3)

Lettland har lämnat dokumentation till kommissionen som visar att dess hela territorium uppfyller kraven i direktiv 64/432/EEG för att erkännas som officiellt fritt från enzootisk bovin leukos.

| (4) | På grundval av utvärderingen av den dokumentation som Lettland lämnat bör den medlemsstaten förklaras som officiellt fri från enzootisk bovin leukos. |
| --- | --- |

(4)

På grundval av utvärderingen av den dokumentation som Lettland lämnat bör den medlemsstaten förklaras som officiellt fri från enzootisk bovin leukos.

| (5) | Beslut 2003/467/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Beslut 2003/467/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga III till beslut 2003/467/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 27 juli 2012.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  EUT L 156, 25.6.2003, s. 74.

2

---

BILAGA

I bilaga III till beslut 2003/467/EG ska kapitel 1 ersättas med följande:

”KAPITEL 1

Medlemsstater officiellt fria från enzootisk bovin leukos

| ISO-kod | Medlemsstat |
| --- | --- |
| BE | Belgien |
| CZ | Tjeckien |
| DK | Danmark |
| DE | Tyskland |
| ES | Spanien |
| FR | Frankrike |
| IE | Irland |
| CY | Cypern |
| LT | Litauen |
| LU | Luxemburg |
| LV | Lettland |
| NL | Nederländerna |
| AT | Österrike |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakien |
| FI | Finland |
| SE | Sverige |
| UK | Förenade kungariket” |

ISO-kod

Medlemsstat

BE

Belgien

CZ

Tjeckien

DK

Danmark

DE

Tyskland

ES

Spanien

FR

Frankrike

IE

Irland

CY

Cypern

LT

Litauen

LU

Luxemburg

LV

Lettland

NL

Nederländerna

AT

Österrike

SI

Slovenien

SK

Slovakien

FI

Finland

SE

Sverige

UK

Förenade kungariket”

---

| 31.7.2012 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 203/68 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 203/68

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 27 juli 2012

om ändring av beslut 2009/821/EG vad gäller förteckningen över gränskontrollstationer

[delgivet med nr C(2012) 5187]

(Text av betydelse för EES)

(2012/450/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (1), särskilt artikel 20.1 och 20.3,

med beaktande av rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkontroller skall organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land och om ändring av direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG och 90/675/EEG (2), särskilt artikel 6.4 andra stycket andra meningen,

med beaktande av rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (3), särskilt artikel 6.2, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2009/821/EG av den 28 september 2009 om upprättande av en förteckning över godkända gränskontrollstationer, om fastställande av vissa regler för inspektioner som utförs av kommissionens veterinärexperter och om fastställande av veterinärenheter i Traces (4) fastställs en förteckning över gränskontrollstationer som godkänts i enlighet med direktiven 91/496/EEG och 97/78/EG. Förteckningen finns i bilaga I till det beslutet. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2009/821/EG av den 28 september 2009 om upprättande av en förteckning över godkända gränskontrollstationer, om fastställande av vissa regler för inspektioner som utförs av kommissionens veterinärexperter och om fastställande av veterinärenheter i Traces (4) fastställs en förteckning över gränskontrollstationer som godkänts i enlighet med direktiven 91/496/EEG och 97/78/EG. Förteckningen finns i bilaga I till det beslutet.

| (2) | Enligt meddelande från Tjeckien, Tyskland, Spanien, Italien, Portugal och Förenade kungariket bör uppgifterna om gränskontrollstationerna i dessa medlemsstater ändras i förteckningen i bilaga I till beslut 2009/821/EG. |
| --- | --- |

(2)

Enligt meddelande från Tjeckien, Tyskland, Spanien, Italien, Portugal och Förenade kungariket bör uppgifterna om gränskontrollstationerna i dessa medlemsstater ändras i förteckningen i bilaga I till beslut 2009/821/EG.

| (3) | Till följd av att kommissionens avdelningar har genomfört inspektioner med tillfredsställande resultat bör nya gränskontrollstationer i Jade-Weser-Port Wilhelmshaven i Tyskland, vid flygplatsen i Riga i Lettland och vid flygplatsen i Edinburgh i Förenade kungariket införas för dessa medlemsstater i förteckningen i bilaga I till beslut 2009/821/EG. |
| --- | --- |

(3)

Till följd av att kommissionens avdelningar har genomfört inspektioner med tillfredsställande resultat bör nya gränskontrollstationer i Jade-Weser-Port Wilhelmshaven i Tyskland, vid flygplatsen i Riga i Lettland och vid flygplatsen i Edinburgh i Förenade kungariket införas för dessa medlemsstater i förteckningen i bilaga I till beslut 2009/821/EG.

| (4) | Italien har meddelat att gränskontrollstationen vid flygplatsen Milano-Linate tillfälligt bör upphävas och att det tillfälliga upphävandet av gränskontrollstationen vid Torino-Caselle inte längre bör gälla. Uppgifterna om den medlemsstaten i bilaga I till beslut 2009/821/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Italien har meddelat att gränskontrollstationen vid flygplatsen Milano-Linate tillfälligt bör upphävas och att det tillfälliga upphävandet av gränskontrollstationen vid Torino-Caselle inte längre bör gälla. Uppgifterna om den medlemsstaten i bilaga I till beslut 2009/821/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | Lettland har meddelat att gränskontrollstationen i Patarnieki tillfälligt bör upphävas, varför uppgifterna för den medlemsstaten i bilaga I till beslut 2009/821/EG bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Lettland har meddelat att gränskontrollstationen i Patarnieki tillfälligt bör upphävas, varför uppgifterna för den medlemsstaten i bilaga I till beslut 2009/821/EG bör ändras i enlighet med detta.

| (6) | Beslut 2009/821/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2009/821/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till beslut 2009/821/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 27 juli 2012.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

1

(2)  EGT L 268, 24.9.1991, s. 56.

2

(3)  EGT L 24, 30.1.1998, s. 9.

3

(4)  EUT L 296, 12.11.2009, s. 1.

4

---

BILAGA

Bilaga I till beslut 2009/821/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I delen rörande Tjeckien ska uppgifterna om flygplatsen Praha-Ruzyně ersättas med följande:










  ”Praha-Ruzyně | CZ PRG 4 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

I delen rörande Tjeckien ska uppgifterna om flygplatsen Praha-Ruzyně ersättas med följande:

”Praha-Ruzyně

CZ PRG 4

A

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

O”

| 2. | Delen rörande Tyskland ska ändras på följande sätt:






  a) | Uppgifterna om hamnen i Brake ska utgå. |
| --- | --- | --- |

2.

Delen rörande Tyskland ska ändras på följande sätt:

a)

Uppgifterna om hamnen i Brake ska utgå.

| b) | Uppgifterna om flygplatsen i Düsseldorf ska ersättas med följande:










  ”Düsseldorf | DE DUS 4 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Uppgifterna om flygplatsen i Düsseldorf ska ersättas med följande:

”Düsseldorf

DE DUS 4

A

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)”

| c) | Följande uppgifter om en ny gränskontrollstation i hamnen i Jade-Weser ska införas mellan uppgifterna om flygplatsen Hannover-Langenhagen och uppgifterna om flygplatsen i Köln:










  ”Jade-Weser-Port Wilhelmshaven | DE WVN 1 | P | | HC, NHC-T(FR), NHC-NT” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Följande uppgifter om en ny gränskontrollstation i hamnen i Jade-Weser ska införas mellan uppgifterna om flygplatsen Hannover-Langenhagen och uppgifterna om flygplatsen i Köln:

”Jade-Weser-Port Wilhelmshaven

DE WVN 1

P

HC, NHC-T(FR), NHC-NT”

| 3. | Delen rörande Spanien ska ändras på följande sätt:






  a) | Uppgifterna om hamnen i Almería ska ersättas med följande:










  ”Almería | ES LEI 1 | P | | HC, NHC | O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

3.

Delen rörande Spanien ska ändras på följande sätt:

a)

Uppgifterna om hamnen i Almería ska ersättas med följande:

”Almería

ES LEI 1

P

HC, NHC

O”

| b) | Uppgifterna om hamnen i Villagarcía-Ribeira-Caramiñal ska ersättas med följande:










  ”Villagarcía-Ribeira-Caramiñal | ES RIB 1 | P | Villagarcía | HC, NHC | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ribeira | HC | |
| Caramiñal | HC” | |

b)

Uppgifterna om hamnen i Villagarcía-Ribeira-Caramiñal ska ersättas med följande:

”Villagarcía-Ribeira-Caramiñal

ES RIB 1

P

Villagarcía

HC, NHC

Ribeira

HC

Caramiñal

HC”

| 4. | Delen rörande Italien ska ändras på följande sätt:






  a) | Uppgifterna om flygplatsen i Bergamo ska ersättas med följande:










  ”Bergamo | IT BGO 4 | A | | HC(2), NHC(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Delen rörande Italien ska ändras på följande sätt:

a)

Uppgifterna om flygplatsen i Bergamo ska ersättas med följande:

”Bergamo

IT BGO 4

A

HC(2), NHC(2)”

| b) | Uppgifterna om hamnen i Livorno-Pisa ska ersättas med följande:










  ”Livorno-Pisa | IT LIV 1 | P | Porto Commerciale | HC, NHC-NT | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sintermar (*) | HC (*), NHC (*) | |
| Lorenzini | HC, NHC-NT | |
| Terminal Darsena Toscana | HC, NHC-NT, NHC-T(FR)” | |

b)

Uppgifterna om hamnen i Livorno-Pisa ska ersättas med följande:

”Livorno-Pisa

IT LIV 1

P

Porto Commerciale

HC, NHC-NT

Sintermar (*)

HC (*), NHC (*)

Lorenzini

HC, NHC-NT

Terminal Darsena Toscana

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)”

| c) | Uppgifterna om flygplatsen Milano-Linate ska ersättas med följande:










  ”Milano-Linate (*) | IT LIN 4 | A | | HC(2) (*), NHC-T(2) (*), NHC-NT (*)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Uppgifterna om flygplatsen Milano-Linate ska ersättas med följande:

”Milano-Linate (*)

IT LIN 4

A

HC(2) (*), NHC-T(2) (*), NHC-NT (*)”

| d) | Uppgifterna om flygplatsen Milano-Malpensa ska ersättas med följande:










  ”Milano-Malpensa | IT MXP 4 | A | Magazzini aeroportuali ALHA | HC(2), NHC(2) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SEA | | U, E |
| Cargo City MLE | HC(2) | O” |

d)

Uppgifterna om flygplatsen Milano-Malpensa ska ersättas med följande:

”Milano-Malpensa

IT MXP 4

A

Magazzini aeroportuali ALHA

HC(2), NHC(2)

SEA

U, E

Cargo City MLE

HC(2)

O”

| e) | Uppgifterna om flygplatsen Torino-Caselle ska ersättas med följande:










  ”Torino-Caselle | IT CTI 4 | A | | HC(2), NHC-NT(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

Uppgifterna om flygplatsen Torino-Caselle ska ersättas med följande:

”Torino-Caselle

IT CTI 4

A

HC(2), NHC-NT(2)”

| 5. | Delen rörande Lettland ska ändras på följande sätt:






  a) | Uppgifterna om Patarnieki (väg) ska ersättas med följande:










  ”Patarnieki (*) | LV PAT 3 | R | IC 1 (*) | HC (*), NHC-T(CH) (*), NHC-NT (*) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| IC 2 (*) | | U (*), E (*), O (*)” |

5.

Delen rörande Lettland ska ändras på följande sätt:

a)

Uppgifterna om Patarnieki (väg) ska ersättas med följande:

”Patarnieki (*)

LV PAT 3

R

IC 1 (*)

HC (*), NHC-T(CH) (*), NHC-NT (*)

IC 2 (*)

U (*), E (*), O (*)”

| b) | Följande uppgifter om en ny gränskontrollstation vid flygplatsen i Riga ska införas mellan uppgifterna för Rēzekne (järnväg) och uppgifterna för hamnen i Riga (Riga port):










  ”Riga (flygplats) | LV RIX 4 | A | | HC-T(FR)(2)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Följande uppgifter om en ny gränskontrollstation vid flygplatsen i Riga ska införas mellan uppgifterna för Rēzekne (järnväg) och uppgifterna för hamnen i Riga (Riga port):

”Riga (flygplats)

LV RIX 4

A

HC-T(FR)(2)”

| 6. | I delen rörande Portugal ska uppgifterna om hamnen i Aveiro utgå. |
| --- | --- |

6.

I delen rörande Portugal ska uppgifterna om hamnen i Aveiro utgå.

| 7. | Delen rörande Förenade kungariket ska ändras på följande sätt:






  a) | Följande uppgifter om en ny gränskontrollstation vid flygplatsen i Edinburgh ska införas mellan uppgifterna för hamnen i Bristol och uppgifterna för hamnen i Falmouth:










  ”Edinburgh | GB EDI 4 | A | Extrordinair | | O” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7.

Delen rörande Förenade kungariket ska ändras på följande sätt:

a)

Följande uppgifter om en ny gränskontrollstation vid flygplatsen i Edinburgh ska införas mellan uppgifterna för hamnen i Bristol och uppgifterna för hamnen i Falmouth:

”Edinburgh

GB EDI 4

A

Extrordinair

O”

| b) | Uppgifterna om hamnen i Hull ska ersättas med följande:










  ”Hull | GB HUL 1 | P | | HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3)” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Uppgifterna om hamnen i Hull ska ersättas med följande:

”Hull

GB HUL 1

P

HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3)”

---