# Euroopa Liidu L 225/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.225.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 225 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide21. august 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.225.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 225

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide21. august 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/477/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 20. september 2011, Riigiabi SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)) kohta, mida Saksamaa Liitvabariik andis ettevõtjale HSH Nordbank AG
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 6483 all)

   (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

2012/477/EL

*

Komisjoni otsus, 20. september 2011, Riigiabi SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)) kohta, mida Saksamaa Liitvabariik andis ettevõtjale HSH Nordbank AG
  (teatavaks tehtud numbri K(2011) 6483 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 6483 all)

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 21.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 225/1

---

KOMISJONI OTSUS,

20. september 2011,

Riigiabi SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)) kohta, mida Saksamaa Liitvabariik andis ettevõtjale HSH Nordbank AG

(teatavaks tehtud numbri K(2011) 6483 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/477/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud liikmesriike ja muid huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool osutatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Saksamaa teatas 30. aprillil 2009 komisjonile riigiabimeetmetest, mida rakendati ettevõtja HSH Nordbank AG (edaspidi „HSH AG”) kasuks garantii kujul, mis hõlmas 10 miljardi euro suurust teise järjekoha kahju tagatist (edaspidi „riskikaitse”) ja 3 miljardi euro suurust kapitalisüsti (edaspidi „rekapitaliseerimine”). Nimetatud meetmeid rakendasid kaudselt HSH avalik-õiguslikud omanikud, st vaba- ja hansalinn Hamburg ja Schleswig-Holsteini liidumaa (edaspidi eraldi „Hamburg” ja „Schleswig-Holstein” või koos „avalik-õiguslikud omanikud”). |
| --- | --- |

(1)

Saksamaa teatas 30. aprillil 2009 komisjonile riigiabimeetmetest, mida rakendati ettevõtja HSH Nordbank AG (edaspidi „HSH AG”) kasuks garantii kujul, mis hõlmas 10 miljardi euro suurust teise järjekoha kahju tagatist (edaspidi „riskikaitse”) ja 3 miljardi euro suurust kapitalisüsti (edaspidi „rekapitaliseerimine”). Nimetatud meetmeid rakendasid kaudselt HSH avalik-õiguslikud omanikud, st vaba- ja hansalinn Hamburg ja Schleswig-Holsteini liidumaa (edaspidi eraldi „Hamburg” ja „Schleswig-Holstein” või koos „avalik-õiguslikud omanikud”).

| (2) | Komisjon teatas 29. mai 2009. aasta otsusega riigiabi juhtumi N 264/09 (2) kohta (edaspidi „päästmisotsus”), et rekapitaliseerimine ja riskikaitse on HSH AG-le päästmisabi andmise meetmetena Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) artikli 107 lõike 3 punkti b alusel (3) siseturuga kokkusobivad, ja lubas neid rakendada kuue kuu jooksul. Komisjon nõudis oma otsuses, et Saksamaa esitaks kolme kuu jooksul ümberkorralduskava. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teatas 29. mai 2009. aasta otsusega riigiabi juhtumi N 264/09 (2) kohta (edaspidi „päästmisotsus”), et rekapitaliseerimine ja riskikaitse on HSH AG-le päästmisabi andmise meetmetena Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping”) artikli 107 lõike 3 punkti b alusel (3) siseturuga kokkusobivad, ja lubas neid rakendada kuue kuu jooksul. Komisjon nõudis oma otsuses, et Saksamaa esitaks kolme kuu jooksul ümberkorralduskava.

| (3) | Saksamaa esitas komisjonile ümberkorralduskava 1. septembril 2009. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa esitas komisjonile ümberkorralduskava 1. septembril 2009.

| (4) | Komisjon algatas 22. oktoobril 2009 riskikaitse suhtes ja rekapitaliseerimisega seotud HSH AG hindamise suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) (4). |
| --- | --- |

(4)

Komisjon algatas 22. oktoobril 2009 riskikaitse suhtes ja rekapitaliseerimisega seotud HSH AG hindamise suhtes ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetluse (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) (4).

| (5) | Menetluse algatamise otsus avaldati 21. novembril 2009Euroopa Liidu Teatajas
   (5) ja sellega kutsuti huvitatud isikuid üles esitama kahe nädala jooksul alates avaldamisest oma märkused. |
| --- | --- |

(5)

Menetluse algatamise otsus avaldati 21. novembril 2009Euroopa Liidu Teatajas
   (5) ja sellega kutsuti huvitatud isikuid üles esitama kahe nädala jooksul alates avaldamisest oma märkused.

| (6) | Komisjon sai 30. novembril ja 11. detsembril 2009 Schleswig-Holsteini Sparkassen- und Giroverband’i ja Schleswig-Holsteini Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (edaspidi eraldi „SGVSH” ja „SVB” või koos „hoiupankade liidud”) märkused. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon sai 30. novembril ja 11. detsembril 2009 Schleswig-Holsteini Sparkassen- und Giroverband’i ja Schleswig-Holsteini Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (edaspidi eraldi „SGVSH” ja „SVB” või koos „hoiupankade liidud”) märkused.

| (7) | Investorid, keda nõustas J. C. Flowers & Co. LLC (edaspidi „Flowers”), esitasid 3. detsembril 2009 taotluse pikendada märkuste esitamise tähtaega; komisjon rahuldas taotluse 7. detsembril 2009. Komisjon sai Flowersi märkused 17. detsembril 2009. |
| --- | --- |

(7)

Investorid, keda nõustas J. C. Flowers & Co. LLC (edaspidi „Flowers”), esitasid 3. detsembril 2009 taotluse pikendada märkuste esitamise tähtaega; komisjon rahuldas taotluse 7. detsembril 2009. Komisjon sai Flowersi märkused 17. detsembril 2009.

| (8) | Saksamaa esitas 1. detsembril 2009 taotluse pikendada märkuste esitamise tähtaega; komisjon rahuldas taotluse 7. detsembril 2009. Samal kuupäeval (7. detsembril 2009) esitas ka HSH AG taotluse pikendada märkuste esitamise tähtaega; komisjon rahuldas taotluse 17. detsembril 2009. Saksamaa esitas liidumaade ja HSH AG ühised märkused menetluse algatamise otsuse kohta 17. detsembril 2009. |
| --- | --- |

(8)

Saksamaa esitas 1. detsembril 2009 taotluse pikendada märkuste esitamise tähtaega; komisjon rahuldas taotluse 7. detsembril 2009. Samal kuupäeval (7. detsembril 2009) esitas ka HSH AG taotluse pikendada märkuste esitamise tähtaega; komisjon rahuldas taotluse 17. detsembril 2009. Saksamaa esitas liidumaade ja HSH AG ühised märkused menetluse algatamise otsuse kohta 17. detsembril 2009.

| (9) | 2. detsembril 2009 toimus kohtumine, millel osalesid Flowers, hoiupankade liidud, Saksamaa ja komisjon. |
| --- | --- |

(9)

2. detsembril 2009 toimus kohtumine, millel osalesid Flowers, hoiupankade liidud, Saksamaa ja komisjon.

| (10) | Komisjon edastas 21. detsembril 2009 Saksamaale huvitatud isikute märkuste mittekonfidentsiaalsed versioonid ja kutsus Saksamaa asutusi üles esitama nende kohta ühe kuu jooksul märkusi. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon edastas 21. detsembril 2009 Saksamaale huvitatud isikute märkuste mittekonfidentsiaalsed versioonid ja kutsus Saksamaa asutusi üles esitama nende kohta ühe kuu jooksul märkusi.

| (11) | Saksamaa esitas 18. jaanuaril 2010 avalik-õiguslike omanike märkused Flowersi ja hoiupankade liitude märkuste kohta. |
| --- | --- |

(11)

Saksamaa esitas 18. jaanuaril 2010 avalik-õiguslike omanike märkused Flowersi ja hoiupankade liitude märkuste kohta.

| (12) | Seoses riskikaitsega ja eelkõige riskikaitsega kaetud varade portfelli (edaspidi „kaitstud portfell”) hindamisega toimus Saksamaa ja komisjoni vahel ajavahemikul 2009. aasta septembrist kuni 2010. aasta veebruarini mitu kohtumist, telekonverentsi ning muul viisil teabevahetust. Saksamaa esitas lisateavet muu hulgas 6., 20., 21., 22., 23. ja 29. oktoobril, 11., 12., 16. ja 27. novembril ja 17. detsembril 2009 ning 26. ja 27. jaanuaril ja 19. veebruaril 2010. |
| --- | --- |

(12)

Seoses riskikaitsega ja eelkõige riskikaitsega kaetud varade portfelli (edaspidi „kaitstud portfell”) hindamisega toimus Saksamaa ja komisjoni vahel ajavahemikul 2009. aasta septembrist kuni 2010. aasta veebruarini mitu kohtumist, telekonverentsi ning muul viisil teabevahetust. Saksamaa esitas lisateavet muu hulgas 6., 20., 21., 22., 23. ja 29. oktoobril, 11., 12., 16. ja 27. novembril ja 17. detsembril 2009 ning 26. ja 27. jaanuaril ja 19. veebruaril 2010.

| (13) | Saksamaa ja komisjoni talitused käsitlesid ümberkorralduskava, riskikaitset ja rekapitaliseerimist ning kaitstud portfelli hindamist ajavahemikul 2009. aasta oktoobrist kuni 2011. aasta juunini paljudel kohtumistel, telekonverentsidel ning muul viisil toimunud teabevahetuse raames, eelkõige (kuid mitte ainult) 5., 21. ja 27. oktoobril, 4., 12., 13., 18., 27. ja 30. novembril ning 7., 9., 14. ja 15. detsembril 2009, 14. ja 19. jaanuaril, 21. aprillil, 5., 12., 20., 26., 28. ja 31. mail, 15. juunil, 13., 16., 22. ja 23. juulil, 30. septembril, 22. novembril ning 9. ja 22. detsembril 2010 ning 23. ja 28. veebruaril, 18. märtsil, 1. ja 8. aprillil, 25. mail ning 7., 16. ja 29. juunil 2011. Ümberkorralduskava lõplik versioon esitati 11. juulil 2011. |
| --- | --- |

(13)

Saksamaa ja komisjoni talitused käsitlesid ümberkorralduskava, riskikaitset ja rekapitaliseerimist ning kaitstud portfelli hindamist ajavahemikul 2009. aasta oktoobrist kuni 2011. aasta juunini paljudel kohtumistel, telekonverentsidel ning muul viisil toimunud teabevahetuse raames, eelkõige (kuid mitte ainult) 5., 21. ja 27. oktoobril, 4., 12., 13., 18., 27. ja 30. novembril ning 7., 9., 14. ja 15. detsembril 2009, 14. ja 19. jaanuaril, 21. aprillil, 5., 12., 20., 26., 28. ja 31. mail, 15. juunil, 13., 16., 22. ja 23. juulil, 30. septembril, 22. novembril ning 9. ja 22. detsembril 2010 ning 23. ja 28. veebruaril, 18. märtsil, 1. ja 8. aprillil, 25. mail ning 7., 16. ja 29. juunil 2011. Ümberkorralduskava lõplik versioon esitati 11. juulil 2011.

| (14) | Saksamaa esitas 5. septembril 2011 käesoleva otsuse I lisas sisalduva kohustuste loendi. |
| --- | --- |

(14)

Saksamaa esitas 5. septembril 2011 käesoleva otsuse I lisas sisalduva kohustuste loendi.

2.   ABISAAJA KIRJELDUS

| (15) | HSH kontsern (edaspidi „HSH”) on Saksamaa suuruselt viies liidumaa pank, mille peakorter asub Hamburgis ja Kielis. Kõnealune aktsiaselts asutati 2. juunil 2003 Hamburgische Landesbank’i ja Landesbank Schleswig-Holstein’i ühinemise kaudu. 2006. aasta oktoobris omandas Flowers (6) 2008. aastal toimuva HSH aktsiate esmakordse avaliku pakkumise ootuses ettevõtjalt WestLB 24,1 % HSH aktsiatest (26,6 % hääleõigustest). |
| --- | --- |

(15)

HSH kontsern (edaspidi „HSH”) on Saksamaa suuruselt viies liidumaa pank, mille peakorter asub Hamburgis ja Kielis. Kõnealune aktsiaselts asutati 2. juunil 2003 Hamburgische Landesbank’i ja Landesbank Schleswig-Holstein’i ühinemise kaudu. 2006. aasta oktoobris omandas Flowers (6) 2008. aastal toimuva HSH aktsiate esmakordse avaliku pakkumise ootuses ettevõtjalt WestLB 24,1 % HSH aktsiatest (26,6 % hääleõigustest).

| (16) | 31. detsembri 2008. aasta seisuga oli HSH bilansimaht 208 miljardit eurot ja riskiga kaalutud varade väärtus 112 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(16)

31. detsembri 2008. aasta seisuga oli HSH bilansimaht 208 miljardit eurot ja riskiga kaalutud varade väärtus 112 miljardit eurot.

| (17) | Pärast komisjoni 29. mai 2009. aasta päästmisotsuses heakskiidetud meetmete rakendamist oli HSH omanike struktuur järgmine: Hamburg 10,89 %, Schleswig-Holstein 10,42 %, HSH Finanzfonds AöR (avalik-õiguslik asutus, mille olid ühiselt asutanud ja mida kontrollisid võrdsetes osades Hamburg ja Schleswig-Holstein) 64,18 %, SGVSH 4,73 %, SVB 0,58 % ja Flowers 9,19 % (7). |
| --- | --- |

(17)

Pärast komisjoni 29. mai 2009. aasta päästmisotsuses heakskiidetud meetmete rakendamist oli HSH omanike struktuur järgmine: Hamburg 10,89 %, Schleswig-Holstein 10,42 %, HSH Finanzfonds AöR (avalik-õiguslik asutus, mille olid ühiselt asutanud ja mida kontrollisid võrdsetes osades Hamburg ja Schleswig-Holstein) 64,18 %, SGVSH 4,73 %, SVB 0,58 % ja Flowers 9,19 % (7).

| (18) | HSH on peamiselt Põhja-Saksamaal tegutsev äripank. Panga tähtsaimad tegevusvaldkonnad on äripangandus ja erapangandus. Äripanganduse valdkonnas keskendutakse laevandusele, äriklientidele, transpordile, kinnisvarale ja taastuvatele energiaallikatele. HSH on maailma suurim laevanduse rahastaja ja tal on oluline osa lennutranspordiga seotud finantsteenuste turul (transpordivaldkonna osa). 2008. aasta detsembris tegutses HSH 21 suures rahanduskeskuses Euroopas, Aasias ja Ameerikas. |
| --- | --- |

(18)

HSH on peamiselt Põhja-Saksamaal tegutsev äripank. Panga tähtsaimad tegevusvaldkonnad on äripangandus ja erapangandus. Äripanganduse valdkonnas keskendutakse laevandusele, äriklientidele, transpordile, kinnisvarale ja taastuvatele energiaallikatele. HSH on maailma suurim laevanduse rahastaja ja tal on oluline osa lennutranspordiga seotud finantsteenuste turul (transpordivaldkonna osa). 2008. aasta detsembris tegutses HSH 21 suures rahanduskeskuses Euroopas, Aasias ja Ameerikas.

| (19) | HSH on üks Saksamaa avalik-õiguslikest krediidiasutustest, mille suhtes kehtisid kuni 18. juulini 2005 piiramatud riigigarantiid – rahastamiskohustus ja tagatise andja vastutus (8). |
| --- | --- |

(19)

HSH on üks Saksamaa avalik-õiguslikest krediidiasutustest, mille suhtes kehtisid kuni 18. juulini 2005 piiramatud riigigarantiid – rahastamiskohustus ja tagatise andja vastutus (8).

| (20) | 1990. aastate alguses anti üle 523 miljoni euro väärtuses vara ja kapitali, millega anti eelis HSH eelkäijatele – pankadele Hamburgische Landesbank ja Landesbank Schleswig-Holstein. Komisjon otsustas 20. oktoobril 2004, et kõnealused üleandmised kujutasid endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi, mis tuleb tagasi nõuda (9). HSH pidi oma avalik-õiguslikele omanikele tagasi maksma kokku (koos intressidega) 756 miljonit eurot. HSH maksis kõnealuse summa tagasi kahes osas – 31. detsembril 2004 ja 3. jaanuaril 2005. |
| --- | --- |

(20)

1990. aastate alguses anti üle 523 miljoni euro väärtuses vara ja kapitali, millega anti eelis HSH eelkäijatele – pankadele Hamburgische Landesbank ja Landesbank Schleswig-Holstein. Komisjon otsustas 20. oktoobril 2004, et kõnealused üleandmised kujutasid endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi, mis tuleb tagasi nõuda (9). HSH pidi oma avalik-õiguslikele omanikele tagasi maksma kokku (koos intressidega) 756 miljonit eurot. HSH maksis kõnealuse summa tagasi kahes osas – 31. detsembril 2004 ja 3. jaanuaril 2005.

| (21) | Kapitali väljavoolu korvamiseks suurendasid aktsionärid 20. juulil 2005 HSH kapitali 556 miljoni euro võrra (10). Kapitali suurendati äriühingu omavahendite arvelt nn osamaksete kujul. Selle tulemusel muutus omanike struktuur vaid vähesel määral. Komisjon otsustas 6. septembril 2005, et kapitali suurendamine on kooskõlas turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega ja ei ole seega riigiabi (11). |
| --- | --- |

(21)

Kapitali väljavoolu korvamiseks suurendasid aktsionärid 20. juulil 2005 HSH kapitali 556 miljoni euro võrra (10). Kapitali suurendati äriühingu omavahendite arvelt nn osamaksete kujul. Selle tulemusel muutus omanike struktuur vaid vähesel määral. Komisjon otsustas 6. septembril 2005, et kapitali suurendamine on kooskõlas turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega ja ei ole seega riigiabi (11).

| (22) | 2008. aasta juuli keskel otsustasid HSH aktsionärid suurendada HSH kasvu rahastamiseks äriühingu omakapitali. Kapitalimeetmeid rakendati ligikaudu 2 miljardi euro ulatuses ja sellest umbes 1,26 miljardit eurot moodustas lisakapital. |
| --- | --- |

(22)

2008. aasta juuli keskel otsustasid HSH aktsionärid suurendada HSH kasvu rahastamiseks äriühingu omakapitali. Kapitalimeetmeid rakendati ligikaudu 2 miljardi euro ulatuses ja sellest umbes 1,26 miljardit eurot moodustas lisakapital.

| (23) | Kõnealuste kapitalimeetmete esimeses etapis konverteeriti avalik-õiguslike omanike 685 miljoni euro suurune passiivne osalus (12) ja 57 miljoni euro väärtuses eelisaktsiad lihtaktsiateks. Samal ajal tegi Flowers rahalise sissemakse, et vältida oma osaluse vähenemist (13). Selle tulemusel sai HSH täiendavalt ligikaudu 300 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(23)

Kõnealuste kapitalimeetmete esimeses etapis konverteeriti avalik-õiguslike omanike 685 miljoni euro suurune passiivne osalus (12) ja 57 miljoni euro väärtuses eelisaktsiad lihtaktsiateks. Samal ajal tegi Flowers rahalise sissemakse, et vältida oma osaluse vähenemist (13). Selle tulemusel sai HSH täiendavalt ligikaudu 300 miljonit eurot.

| (24) | Kapitalimeetmete teises etapis otsustasid omanikud omandada uue passiivse osaluse, emiteerides kokku 962 miljoni euro väärtuses vahetatavaid väärtpabereid. Avalik-õiguslike ja eraõiguslike aktsionäride osa passiivses osaluses oli proportsionaalne neile kuuluvate aktsiatega (avalik-õiguslike aktsionäride puhul 660 miljonit eurot, eraõiguslike aktsionäride puhul 240 miljonit eurot). Ülejäänud 62 miljoni euro suuruse osa katsid eraõiguslikud aktsionärid. 31. detsembriks 2010 konverteeriti kõnealune passiivne osalus lihtaktsiateks. |
| --- | --- |

(24)

Kapitalimeetmete teises etapis otsustasid omanikud omandada uue passiivse osaluse, emiteerides kokku 962 miljoni euro väärtuses vahetatavaid väärtpabereid. Avalik-õiguslike ja eraõiguslike aktsionäride osa passiivses osaluses oli proportsionaalne neile kuuluvate aktsiatega (avalik-õiguslike aktsionäride puhul 660 miljonit eurot, eraõiguslike aktsionäride puhul 240 miljonit eurot). Ülejäänud 62 miljoni euro suuruse osa katsid eraõiguslikud aktsionärid. 31. detsembriks 2010 konverteeriti kõnealune passiivne osalus lihtaktsiateks.

| (25) | Saksamaa teavitas komisjoni punktides 22–24 kirjeldatud kapitalimeetmetest. Komisjoni hinnangul olid avalik-õiguslike aktsionäride investeeringud kooskõlas turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega, sest tehingus osales suurel määral ja avalik-õiguslike aktsionäridega samadel tingimustel ka eraõiguslik aktsionär; komisjon teatas 1. augustil 2008 Saksamaale oma otsusest lõpetada asja edasine uurimine. |
| --- | --- |

(25)

Saksamaa teavitas komisjoni punktides 22–24 kirjeldatud kapitalimeetmetest. Komisjoni hinnangul olid avalik-õiguslike aktsionäride investeeringud kooskõlas turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega, sest tehingus osales suurel määral ja avalik-õiguslike aktsionäridega samadel tingimustel ka eraõiguslik aktsionär; komisjon teatas 1. augustil 2008 Saksamaale oma otsusest lõpetada asja edasine uurimine.

| (26) | Ajavahemikul 1999–2009 oli HSH kumulatiivne kahjum 1,85 miljardit eurot ning HSH maksis oma avalik-õiguslikele omanikele kumulatiivseid dividende summas 354 miljonit eurot. Samal perioodil tegid HSH avalik-õiguslikud omanikud [4–5] (14) miljardi euro suuruse kapitalisüsti ja tagasid kohustusi kuni 166 miljardi euro ulatuses.

  Tabel 1


  HSH avalik-õiguslike omanikega seotud finantsnäitajad ajavahemikul 1999–2009
   (15)

















  Eelarveaasta | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasum/kahjum (miljonites eurodes (16)) | 111 | 110 | 204 | 239 | 261 | 127 | 400 | 460 | 270 | –3 195 | – 838 |
| Kumulatiivne kasum/kahjum (miljonites eurodes) | 111 | 221 | 425 | 664 | 925 | 1 052 | 1 452 | 1 912 | 2 182 | –1 013 | –1 851 |
| Avalik-õiguslikele omanikele makstud dividendid (miljonites eurodes) | | | | | 36 | 44 | 72 | 96 | 105 | 0 | 0 |
| Avalik-õiguslikele omanikele makstud kumulatiivsed dividendid (miljonites eurodes) | | | | | 36 | 80 | 153 | 248 | 354 | 354 | 354 |
| Omanike tehtud kapitalisüst (miljonites eurodes) vastavalt kohalikule raamatupidamistavale | | | | | | | [300–600] | 0 | 0 | [700–1 400] | 3 000 |
| Avalik-õiguslike omanike tehtud kumulatiivne kapitalisüst (miljonites eurodes) | | | | | | | [300–600] | [300–600] | [300–600] | [1 000–2 000] | [4 000–5 000] |
| Riskikaitse – garantii (miljardites eurodes) | | | | | | | | | | | 10 |
| Tagatud kohustused (miljardites eurodes), sellest | | | 162 | 166 | 152 | 144 | 161 | 88 | 78 | 75 | 73 |
| tagatise andja vastutus (miljardites eurodes) | | | 162 | 166 | 152 | 144 | 161 | 88 | 78 | 65 | 56 |
| SoFFini garantiid (miljardites eurodes) | | | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 17 |

(26)

Ajavahemikul 1999–2009 oli HSH kumulatiivne kahjum 1,85 miljardit eurot ning HSH maksis oma avalik-õiguslikele omanikele kumulatiivseid dividende summas 354 miljonit eurot. Samal perioodil tegid HSH avalik-õiguslikud omanikud [4–5] (14) miljardi euro suuruse kapitalisüsti ja tagasid kohustusi kuni 166 miljardi euro ulatuses.

Tabel 1

HSH avalik-õiguslike omanikega seotud finantsnäitajad ajavahemikul 1999–2009
   (15)

Eelarveaasta

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Kasum/kahjum (miljonites eurodes (16))

111

110

204

239

261

127

400

460

270

–3 195

– 838

Kumulatiivne kasum/kahjum (miljonites eurodes)

111

221

425

664

925

1 052

1 452

1 912

2 182

–1 013

–1 851

Avalik-õiguslikele omanikele makstud dividendid (miljonites eurodes)

36

44

72

96

105

0

0

Avalik-õiguslikele omanikele makstud kumulatiivsed dividendid (miljonites eurodes)

36

80

153

248

354

354

354

Omanike tehtud kapitalisüst (miljonites eurodes) vastavalt kohalikule raamatupidamistavale

[300–600]

0

0

[700–1 400]

3 000

Avalik-õiguslike omanike tehtud kumulatiivne kapitalisüst (miljonites eurodes)

[300–600]

[300–600]

[300–600]

[1 000–2 000]

[4 000–5 000]

Riskikaitse – garantii (miljardites eurodes)

10

Tagatud kohustused (miljardites eurodes), sellest

162

166

152

144

161

88

78

75

73

tagatise andja vastutus (miljardites eurodes)

162

166

152

144

161

88

78

65

56

SoFFini garantiid (miljardites eurodes)

0

0

0

0

0

0

0

10

17

| (27) | Kõik kolm suurt reitinguagentuuri (17) hindasid HSHd varem püsivalt krediidireitingu AA vääriliseks. Pikaajalises reitingus kajastus avalik-õiguslike omanike poolt HSH-le antud piiramatu riigigarantii. HSH reitingut mõjutab jätkuvalt eeldus, et avalik-õiguslikud omanikud annavad täiendavat abi, mistõttu Fitch tõstis reitingut (18) seitsme astme võrra. Moody’s tõstis reitingut abi silmas pidades kokku seitsme astme võrra, millest ühe astme võib kanda avalik-õiguslike omanike antava abi (piirkondlik abi) arvele. |
| --- | --- |

(27)

Kõik kolm suurt reitinguagentuuri (17) hindasid HSHd varem püsivalt krediidireitingu AA vääriliseks. Pikaajalises reitingus kajastus avalik-õiguslike omanike poolt HSH-le antud piiramatu riigigarantii. HSH reitingut mõjutab jätkuvalt eeldus, et avalik-õiguslikud omanikud annavad täiendavat abi, mistõttu Fitch tõstis reitingut (18) seitsme astme võrra. Moody’s tõstis reitingut abi silmas pidades kokku seitsme astme võrra, millest ühe astme võib kanda avalik-õiguslike omanike antava abi (piirkondlik abi) arvele.

| (28) | Individuaalne reiting tasemel C (Moody’si puhul „panga finantstugevuse reiting” ehk „BFSR”) (19) kajastas reitinguagentuuride seisukohta, et HSH finantstugevus on piisav ning ärimudel hea, kuigi piiratud. Moody’si BFSR-meetodi kohaselt on reitingu C saanud pankadel kas aktsepteeritavad finantsilised alusandmed ning prognoositav ja stabiilne keskkond või head finantsilised alusandmed ning vähemal määral prognoositav ja stabiilne keskkond. |
| --- | --- |

(28)

Individuaalne reiting tasemel C (Moody’si puhul „panga finantstugevuse reiting” ehk „BFSR”) (19) kajastas reitinguagentuuride seisukohta, et HSH finantstugevus on piisav ning ärimudel hea, kuigi piiratud. Moody’si BFSR-meetodi kohaselt on reitingu C saanud pankadel kas aktsepteeritavad finantsilised alusandmed ning prognoositav ja stabiilne keskkond või head finantsilised alusandmed ning vähemal määral prognoositav ja stabiilne keskkond.

| (29) | Fitch andis 2004. aasta juulis HSH garantiiga katmata kohustustele esmakordselt reitingu A, kuid jättis HSH individuaalse reitingu tasemele C. Moody’s ja S&P määrasid garantiiga katmata kohustuste reitingud 2005. aasta juulis. Kuni kriisi alguseni 2008. aastal püsisid HSH reitingud samal tasemel. |
| --- | --- |

(29)

Fitch andis 2004. aasta juulis HSH garantiiga katmata kohustustele esmakordselt reitingu A, kuid jättis HSH individuaalse reitingu tasemele C. Moody’s ja S&P määrasid garantiiga katmata kohustuste reitingud 2005. aasta juulis. Kuni kriisi alguseni 2008. aastal püsisid HSH reitingud samal tasemel.

| (30) | Alates 2008. aasta oktoobrist võib HSH reitingute puhul täheldada kahte suundumust. Esimene suundumus sai alguse 2008. aasta oktoobris, kui Fitch ja Moody’s langetasid HSH individuaalse reitingu astmeliselt madalamale D-tasemele ja kõrgemale E-tasemele (E on Moody’si madalaim võimalik BFSR-reiting) (20). Langetamise põhjustena nimetasid agentuurid a) suurt riski, mis tuleneb HSH varabaasi tsüklilisusest ja eelkõige laevandussektori varadest, b) HSH piiratud juurdepääsu kapitalile, kuigi HSH tegi äärmiselt kapitalimahukaid krediiditehinguid, ja c) HSH vähest kasumlikkust võrreldes kriisieelse ajaga, mis tuleneb vara madalamast tasuvusest, varadel põhineva rahastamise valdkonnas esinevate riskide katmiseks ettenähtud suhteliselt suurematest eraldistest ja kriisieelse ajaga võrreldes tunduvalt suurematest rahastamiskuludest. Peale selle väljendasid agentuurid põhimõttelisi kahtlusi HSH äriprofiili suhtes. Kuna HSH-l puudub suurem ligipääs eraklientidele, sõltub ta jätkuvalt raha- ja kapitaliturgudest, kust tal on siiski keeruline hankida piisavalt rahastamisvahendeid. Sellise puhtakujulise hulgimüügipanga nagu HSH jaoks on tõsine probleem järgida kapitaliseerimise, likviidsuspuhvri ja rahastamise tasakaalustamatusega seoses kehtestatud rangemaid regulatiivseid nõudeid. |
| --- | --- |

(30)

Alates 2008. aasta oktoobrist võib HSH reitingute puhul täheldada kahte suundumust. Esimene suundumus sai alguse 2008. aasta oktoobris, kui Fitch ja Moody’s langetasid HSH individuaalse reitingu astmeliselt madalamale D-tasemele ja kõrgemale E-tasemele (E on Moody’si madalaim võimalik BFSR-reiting) (20). Langetamise põhjustena nimetasid agentuurid a) suurt riski, mis tuleneb HSH varabaasi tsüklilisusest ja eelkõige laevandussektori varadest, b) HSH piiratud juurdepääsu kapitalile, kuigi HSH tegi äärmiselt kapitalimahukaid krediiditehinguid, ja c) HSH vähest kasumlikkust võrreldes kriisieelse ajaga, mis tuleneb vara madalamast tasuvusest, varadel põhineva rahastamise valdkonnas esinevate riskide katmiseks ettenähtud suhteliselt suurematest eraldistest ja kriisieelse ajaga võrreldes tunduvalt suurematest rahastamiskuludest. Peale selle väljendasid agentuurid põhimõttelisi kahtlusi HSH äriprofiili suhtes. Kuna HSH-l puudub suurem ligipääs eraklientidele, sõltub ta jätkuvalt raha- ja kapitaliturgudest, kust tal on siiski keeruline hankida piisavalt rahastamisvahendeid. Sellise puhtakujulise hulgimüügipanga nagu HSH jaoks on tõsine probleem järgida kapitaliseerimise, likviidsuspuhvri ja rahastamise tasakaalustamatusega seoses kehtestatud rangemaid regulatiivseid nõudeid.

| (31) | Teine suundumus sai alguse 2009. aasta mais, mil S&P langetas HSH reitingu tasemele BBB+, ning jätkus 2010. aasta mais ja juunis, mil Moody’s ja Fitch langetasid HSH reitingu tasemele A3/A-. Reitinguagentuurid põhjendasid reitingu langetamist sellega, et avalik-õiguslike omanike edasine abi on a) ELi riigiabieeskirjadest ja b) kõnealuste omanike eelarvepiirangutest tulenevalt piiratud. Senised ulatuslikud toetusmeetmed mõjutavad oluliselt avalik-õiguslike omanike finantstugevust, nii et nad on vähem valmis andma edasist abi. Avalik-õiguslike omanike toetusmeetmete võtmise valmiduse hindamisel oli tollal tähtis osa seniste õiguste kaitsmise klauslit (21) kasutades emiteeritud võlakirjade suurel mahul HSH bilansis. |
| --- | --- |

(31)

Teine suundumus sai alguse 2009. aasta mais, mil S&P langetas HSH reitingu tasemele BBB+, ning jätkus 2010. aasta mais ja juunis, mil Moody’s ja Fitch langetasid HSH reitingu tasemele A3/A-. Reitinguagentuurid põhjendasid reitingu langetamist sellega, et avalik-õiguslike omanike edasine abi on a) ELi riigiabieeskirjadest ja b) kõnealuste omanike eelarvepiirangutest tulenevalt piiratud. Senised ulatuslikud toetusmeetmed mõjutavad oluliselt avalik-õiguslike omanike finantstugevust, nii et nad on vähem valmis andma edasist abi. Avalik-õiguslike omanike toetusmeetmete võtmise valmiduse hindamisel oli tollal tähtis osa seniste õiguste kaitsmise klauslit (21) kasutades emiteeritud võlakirjade suurel mahul HSH bilansis.

| (32) | HSH 30 miljardi USA dollari suuruse struktureeritud laenuportfelli (CIP) (22) väärtust vähendati juba 2007. aastal finantskriisi tagajärjel 1,3 miljardi euro võrra. Kriisi laienemine reaalmajandusele mõjutas HSH traditsioonilist laenuportfelli ning laevanduse, transpordi, kinnisvara ja taastuvate energiaallikate valdkonnas tehtavatest rahastamistehingutest tulenevate nõuete kvaliteeti. CIP väärtuse uus vähendamine 1,6 miljardi euro võrra ja 1,9 miljardi euro suuruse riskieraldise moodustamine laenukahjude katmiseks aitasid olulisel määral kaasa 3,2 miljardi euro suuruse kahjumi tekkimisele 2008. aastal. |
| --- | --- |

(32)

HSH 30 miljardi USA dollari suuruse struktureeritud laenuportfelli (CIP) (22) väärtust vähendati juba 2007. aastal finantskriisi tagajärjel 1,3 miljardi euro võrra. Kriisi laienemine reaalmajandusele mõjutas HSH traditsioonilist laenuportfelli ning laevanduse, transpordi, kinnisvara ja taastuvate energiaallikate valdkonnas tehtavatest rahastamistehingutest tulenevate nõuete kvaliteeti. CIP väärtuse uus vähendamine 1,6 miljardi euro võrra ja 1,9 miljardi euro suuruse riskieraldise moodustamine laenukahjude katmiseks aitasid olulisel määral kaasa 3,2 miljardi euro suuruse kahjumi tekkimisele 2008. aastal.

| (33) | HSH refinantseerimisprobleemid suurenesid veelgi panga Lehman Brothers pankroti tõttu 2008. aasta septembris ja seepärast taotles HSH fondilt Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (edaspidi „SoFFin”) 30 miljardi euro ulatuses likviidsusgarantiisid. |
| --- | --- |

(33)

HSH refinantseerimisprobleemid suurenesid veelgi panga Lehman Brothers pankroti tõttu 2008. aasta septembris ja seepärast taotles HSH fondilt Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (edaspidi „SoFFin”) 30 miljardi euro ulatuses likviidsusgarantiisid.

| (34) | Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (Saksamaa föderaalne finantsjärelevalveamet; edaspidi „järelevalveasutus”) teatas 29. aprillil 2009 HSH-le, et HSH-l on tema olukorra tõttu raske täita seaduses sätestatud kapitalinõudeid. Järelevalveasutus teatas, et ta kuulutab Saksamaa krediidiasutuste seaduse (Kreditwesengesetz) paragrahvi 47 kohaselt välja moratooriumi, kui HSH omanikud ei suurenda HSH kapitali. |
| --- | --- |

(34)

Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (Saksamaa föderaalne finantsjärelevalveamet; edaspidi „järelevalveasutus”) teatas 29. aprillil 2009 HSH-le, et HSH-l on tema olukorra tõttu raske täita seaduses sätestatud kapitalinõudeid. Järelevalveasutus teatas, et ta kuulutab Saksamaa krediidiasutuste seaduse (Kreditwesengesetz) paragrahvi 47 kohaselt välja moratooriumi, kui HSH omanikud ei suurenda HSH kapitali.

| (35) | S&P langetas 6. mail 2009 HSH reitingut kahe astme võrra: tasemelt A tasemele BBB+ (negatiivse väljavaatega). |
| --- | --- |

(35)

S&P langetas 6. mail 2009 HSH reitingut kahe astme võrra: tasemelt A tasemele BBB+ (negatiivse väljavaatega).

3.   ABIMEETMED

| (36) | Schleswig-Holsteini liidumaa ja liidumaa staatuses olev Hamburg võtsid 2009. aasta mais ja juunis HSH kasuks kaks toetusmeedet: 3 miljardi euro suurune rekapitaliseerimine ja 10 miljardi euro suurune teise järjekoha kahju garantii (edaspidi „riskikaitse”). Peale selle sai HSH kolmanda toetusmeetme SoFFini likviidsusgarantiidena, mille suurus ulatus lõpuks 17 miljardi euroni (edaspidi „likviidsusgarantiid”). |
| --- | --- |

(36)

Schleswig-Holsteini liidumaa ja liidumaa staatuses olev Hamburg võtsid 2009. aasta mais ja juunis HSH kasuks kaks toetusmeedet: 3 miljardi euro suurune rekapitaliseerimine ja 10 miljardi euro suurune teise järjekoha kahju garantii (edaspidi „riskikaitse”). Peale selle sai HSH kolmanda toetusmeetme SoFFini likviidsusgarantiidena, mille suurus ulatus lõpuks 17 miljardi euroni (edaspidi „likviidsusgarantiid”).

3.1.   REKAPITALISEERIMINE

| (37) | Rekapitaliseerimine seisnes esimese taseme põhiomavahendite suurendamises kokku 3 miljardi euro võrra hääleõiguslike lihtaktsiate vastu. Aktsiad emiteeris HSH AG ja kõik aktsiad märkis HSH Finanzfonds AöR. HSH Finanzfonds AöR on avalik-õiguslik asutus, mille asutasid ühiselt Hamburg ja Schleswig-Holstein ning mis on võrdsetes osades nimetatud liidumaade omanduses ja kontrolli all. |
| --- | --- |

(37)

Rekapitaliseerimine seisnes esimese taseme põhiomavahendite suurendamises kokku 3 miljardi euro võrra hääleõiguslike lihtaktsiate vastu. Aktsiad emiteeris HSH AG ja kõik aktsiad märkis HSH Finanzfonds AöR. HSH Finanzfonds AöR on avalik-õiguslik asutus, mille asutasid ühiselt Hamburg ja Schleswig-Holstein ning mis on võrdsetes osades nimetatud liidumaade omanduses ja kontrolli all.

| (38) | HSH Finanzfonds AöR hankis rekapitaliseerimiseks vajalikud rahastamisvahendid kapitaliturgudelt võlakirjade emiteerimise kaudu. Hamburg ja Schleswig-Holstein tagasid võlakirjade emiteerimisest tulenevad kohustused solidaarvõlgnikena võrdsetes osades ning võlakirjade omanikele antud garantiidega. HSH Finanzfonds AöR-i ainus eesmärk võlakirjade emiteerimisel oli HSH rekapitaliseerimise rahastamine. HSH Finanzfonds AöR tegutseb üksnes Hamburgi ja Schleswig-Holsteini eriotstarbelise majandusüksusena ja sellel ei ole muid eesmärke peale rekapitaliseerimise ja riskikaitse. |
| --- | --- |

(38)

HSH Finanzfonds AöR hankis rekapitaliseerimiseks vajalikud rahastamisvahendid kapitaliturgudelt võlakirjade emiteerimise kaudu. Hamburg ja Schleswig-Holstein tagasid võlakirjade emiteerimisest tulenevad kohustused solidaarvõlgnikena võrdsetes osades ning võlakirjade omanikele antud garantiidega. HSH Finanzfonds AöR-i ainus eesmärk võlakirjade emiteerimisel oli HSH rekapitaliseerimise rahastamine. HSH Finanzfonds AöR tegutseb üksnes Hamburgi ja Schleswig-Holsteini eriotstarbelise majandusüksusena ja sellel ei ole muid eesmärke peale rekapitaliseerimise ja riskikaitse.

| (39) | Uute aktsiate väljalaskehinna kindlaksmääramisel tugineti hinnangule, mille koostas HSH kohta PricewaterhouseCoopers (edaspidi „PwC”) ja mille kohaselt jäi ettevõtte väärtus vahemikku [> 2] miljardit eurot kuni [< 3] miljardit eurot ([> 19] eurot kuni [< 28] eurot aktsia kohta). Hinnangu kohaselt on HSH keskmine väärtus [2–3] miljardit eurot ([19–28] eurot aktsia kohta). Hinnang koostati enne HSH reitingu langetamist 6. mail 2009. Hinnangus ei arvestatud reitingu langetamise mõju HSH väärtusele, kuid seda võeti arvesse väljalaskehinna kindlaksmääramise üle peetud aruteludel. Hinnang tugines oletusele, et 2013. aastal tõstetakse reiting varasemale tasemele (A). |
| --- | --- |

(39)

Uute aktsiate väljalaskehinna kindlaksmääramisel tugineti hinnangule, mille koostas HSH kohta PricewaterhouseCoopers (edaspidi „PwC”) ja mille kohaselt jäi ettevõtte väärtus vahemikku [> 2] miljardit eurot kuni [< 3] miljardit eurot ([> 19] eurot kuni [< 28] eurot aktsia kohta). Hinnangu kohaselt on HSH keskmine väärtus [2–3] miljardit eurot ([19–28] eurot aktsia kohta). Hinnang koostati enne HSH reitingu langetamist 6. mail 2009. Hinnangus ei arvestatud reitingu langetamise mõju HSH väärtusele, kuid seda võeti arvesse väljalaskehinna kindlaksmääramise üle peetud aruteludel. Hinnang tugines oletusele, et 2013. aastal tõstetakse reiting varasemale tasemele (A).

| (40) | Hamburgi ja Schleswig-Holsteini eesmärk oli saada 3 miljardi euro suuruse kapitalisüsti pealt aastas 10 % tasu (300 miljonit eurot aastas). Kuna HSH äriplaanis ajavahemikuks 2009–2012 prognoositud kasumist ei piisa, et maksta kõigi lihtaktsiate pealt 10 % dividende, langetati uute lihtaktsiate väljalaskehinda ajavahemikul 2009–2012 väljamaksmata 10 % dividendide võrra. Ajavahemikul 2009–2012 väljamaksmata 10 % dividendide nüüdisväärtus on [650–800] miljonit eurot ([3–6] eurot aktsia kohta). Uute aktsiate hinnaks määrati 19 eurot aktsia kohta ([19–28] eurot miinus [3–6] eurot). HSH Finanzfonds AöR omandas 157 894 737 uut lihtaktsiat. |
| --- | --- |

(40)

Hamburgi ja Schleswig-Holsteini eesmärk oli saada 3 miljardi euro suuruse kapitalisüsti pealt aastas 10 % tasu (300 miljonit eurot aastas). Kuna HSH äriplaanis ajavahemikuks 2009–2012 prognoositud kasumist ei piisa, et maksta kõigi lihtaktsiate pealt 10 % dividende, langetati uute lihtaktsiate väljalaskehinda ajavahemikul 2009–2012 väljamaksmata 10 % dividendide võrra. Ajavahemikul 2009–2012 väljamaksmata 10 % dividendide nüüdisväärtus on [650–800] miljonit eurot ([3–6] eurot aktsia kohta). Uute aktsiate hinnaks määrati 19 eurot aktsia kohta ([19–28] eurot miinus [3–6] eurot). HSH Finanzfonds AöR omandas 157 894 737 uut lihtaktsiat.

| (41) | Hoiupankade liidud ja Flowers ei osalenud rekapitaliseerimises, mistõttu mõlema hoiupankade liidu ja Flowersi 13,20 %, 1,62 % ja 25,67 % suurune osalus vähenes tasemele 4,73 %, 0,58 % ja 9,19 % ning Hamburgi ja Schleswig-Holsteini ühised otsesed ja kaudsed osalused (sealhulgas HSH Finanzfonds AöR-le kuulunud osalus) suurenesid 59,51 %-st 85,49 %-ni. |
| --- | --- |

(41)

Hoiupankade liidud ja Flowers ei osalenud rekapitaliseerimises, mistõttu mõlema hoiupankade liidu ja Flowersi 13,20 %, 1,62 % ja 25,67 % suurune osalus vähenes tasemele 4,73 %, 0,58 % ja 9,19 % ning Hamburgi ja Schleswig-Holsteini ühised otsesed ja kaudsed osalused (sealhulgas HSH Finanzfonds AöR-le kuulunud osalus) suurenesid 59,51 %-st 85,49 %-ni.

3.2.   RISKIKAITSE

| (42) | Riskikaitse anti samal ajal rekapitaliseerimisega 2009. aasta juunis. Ka riskikaitse andis vahetult HSH Finanzfonds AöR. Hoiupankade liidud ja Flowers ei osalenud selles meetmes. Riskikaitse seisneb 10 miljardi euro suuruses teise järjekoha kahju garantiis, mis kaitseb HSHd kahju eest, mis tekib kokku ligikaudu 172 miljardi euro suuruses portfellis alates teatavast kuupäevast 2009. aasta märtsis (nõude suurus kohustuste täitmata jätmise korral 187 miljardit eurot). 3,2 miljardi euro suuruse esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria katab HSH ise. Kuni 10 miljardi euro suurune teise järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria jääb HSH Finanzfonds AöRi kanda. 13,2 miljardit eurot (esimese ja teise järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriad kokku) ületava kahju katab HSH. Kaitstud portfelli ülevõtmisväärtus on [ligikaudu 168] miljardit eurot (vara koguväärtus on [ligikaudu 172] miljardit eurot miinus 3,2 miljardit eurot). |
| --- | --- |

(42)

Riskikaitse anti samal ajal rekapitaliseerimisega 2009. aasta juunis. Ka riskikaitse andis vahetult HSH Finanzfonds AöR. Hoiupankade liidud ja Flowers ei osalenud selles meetmes. Riskikaitse seisneb 10 miljardi euro suuruses teise järjekoha kahju garantiis, mis kaitseb HSHd kahju eest, mis tekib kokku ligikaudu 172 miljardi euro suuruses portfellis alates teatavast kuupäevast 2009. aasta märtsis (nõude suurus kohustuste täitmata jätmise korral 187 miljardit eurot). 3,2 miljardi euro suuruse esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria katab HSH ise. Kuni 10 miljardi euro suurune teise järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria jääb HSH Finanzfonds AöRi kanda. 13,2 miljardit eurot (esimese ja teise järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriad kokku) ületava kahju katab HSH. Kaitstud portfelli ülevõtmisväärtus on [ligikaudu 168] miljardit eurot (vara koguväärtus on [ligikaudu 172] miljardit eurot miinus 3,2 miljardit eurot).

| (43) | HSH võib garantii põhimõtteliselt igal ajal lõpetada, ent kuni 31. detsembrini 2013 on lõpetamine siiski piiratud kokku [2–5] miljardi euroga ja aastas [1–4] miljardi euroga. 9. märtsil 2011 lõpetas HSH garantiist 1 miljardi euro suuruse osa. 18. juunil 2011 ja 6. septembril 2011 lõpetas HSH veel 1 miljardi euro suuruse osa, nii et allesjäänud garantii vähenes 7 miljardile eurole. Lõpetamisest teatati järelevalveasutusele. Järelevalveasutus kinnitas, et ta ei esita sellele vastuväiteid. |
| --- | --- |

(43)

HSH võib garantii põhimõtteliselt igal ajal lõpetada, ent kuni 31. detsembrini 2013 on lõpetamine siiski piiratud kokku [2–5] miljardi euroga ja aastas [1–4] miljardi euroga. 9. märtsil 2011 lõpetas HSH garantiist 1 miljardi euro suuruse osa. 18. juunil 2011 ja 6. septembril 2011 lõpetas HSH veel 1 miljardi euro suuruse osa, nii et allesjäänud garantii vähenes 7 miljardile eurole. Lõpetamisest teatati järelevalveasutusele. Järelevalveasutus kinnitas, et ta ei esita sellele vastuväiteid.

| (44) | Langenud väärtusega varad (nt varaga tagatud väärtpaberid) moodustavad umbes [3–6] % [ligikaudu 172] miljardi euro suurusest riskikaitsega kaetud portfellist. Suurima osa kaitstud varadest moodustavad klientidele antud laenud (HSH põhitegevusala). Kaitstud portfellis on eri vääringud, sealhulgas euro, USA dollar ja Inglise nael.

  Tabel 2


  [Ligikaudu 172] miljardi euro suuruste kaitstud varade jaotus








  Vara liik | Bilansiline vara
  (miljardites eurodes) | % portfellist |
| --- | --- | --- | --- |
| Klientidele antud laenud | [ligikaudu 115] | [...] |
| Fikseeritud intressimääraga väärtpaberid | [ligikaudu 30] | [...] |
| Võlakirjalaenud (Schuldscheindarlehen
   (23)
  ) | [ligikaudu 15] | [...] |
| Varaga tagatud väärtpaberid | [ligikaudu 10] | [...] |
| Maksegarantiid | [ligikaudu 5] | [...] |
| Kokku | [ligikaudu 172] | 100,0 |

(44)

Langenud väärtusega varad (nt varaga tagatud väärtpaberid) moodustavad umbes [3–6] % [ligikaudu 172] miljardi euro suurusest riskikaitsega kaetud portfellist. Suurima osa kaitstud varadest moodustavad klientidele antud laenud (HSH põhitegevusala). Kaitstud portfellis on eri vääringud, sealhulgas euro, USA dollar ja Inglise nael.

Tabel 2

[Ligikaudu 172] miljardi euro suuruste kaitstud varade jaotus

Vara liik

Bilansiline vara

(miljardites eurodes)

% portfellist

Klientidele antud laenud

[ligikaudu 115]

[...]

Fikseeritud intressimääraga väärtpaberid

[ligikaudu 30]

[...]

Võlakirjalaenud (Schuldscheindarlehen
   (23)
  )

[ligikaudu 15]

[...]

Varaga tagatud väärtpaberid

[ligikaudu 10]

[...]

Maksegarantiid

[ligikaudu 5]

[...]

Kokku

[ligikaudu 172]

100,0

| (45) | Enne riskikaitse sisseseadmist laskis HSH välisekspertidel hinnata mitte kogu portfelli, vaid üksnes varaga tagatud väärtpaberite portfelli ja ühte osa CIP-portfellist, mida hindasid Blackrock ja Cambridge Place. Pärast komisjoni asjaomast nõudmist korraldas HSH ajavahemikul 2009. aasta novembrist kuni 2010. aasta jaanuarini kaitstud portfelli hindamise, tuginedes komisjoni eeldusele tunduvalt halvenenud turutingimuste stsenaariumi rakendumise kohta. Hindamisel osalesid komisjoni eksperdid. Hindamiseeldused olid sarnased komisjoni poolt muudel juhtudel aluseks võetud tunduvalt halvenenud turutingimuste stsenaariumi eeldustega. Hindamine põhines põhjalikul analüüsil, mis hõlmas 40 tehingust koosnevat valimit fiktiivse väärtusega 1 miljard eurot (s.o 0,6 % tehingute kogumahust), ning väärtpaberistamise seeriate hinnangul, mis tehti Moody’s CDOROM-mudeli (24) alusel ja hõlmas representatiivset osa portfellist. Aluseks võetud eeldused arutati läbi komisjoni ekspertidega. HSHd abistas välisekspert Morgan Stanley, kes kinnitas arvutuste tehnilist õigsust. Riskikaitsega toetati selle sisseseadmise ajal kapitali [ligikaudu 3,5] miljardi euroga. 2010. aasta veebruaris kinnitas järelevalveasutus kapitalitoetuse määramiseks kasutatud meetodi ja selle aluseks olnud arvutuste õigsust. |
| --- | --- |

(45)

Enne riskikaitse sisseseadmist laskis HSH välisekspertidel hinnata mitte kogu portfelli, vaid üksnes varaga tagatud väärtpaberite portfelli ja ühte osa CIP-portfellist, mida hindasid Blackrock ja Cambridge Place. Pärast komisjoni asjaomast nõudmist korraldas HSH ajavahemikul 2009. aasta novembrist kuni 2010. aasta jaanuarini kaitstud portfelli hindamise, tuginedes komisjoni eeldusele tunduvalt halvenenud turutingimuste stsenaariumi rakendumise kohta. Hindamisel osalesid komisjoni eksperdid. Hindamiseeldused olid sarnased komisjoni poolt muudel juhtudel aluseks võetud tunduvalt halvenenud turutingimuste stsenaariumi eeldustega. Hindamine põhines põhjalikul analüüsil, mis hõlmas 40 tehingust koosnevat valimit fiktiivse väärtusega 1 miljard eurot (s.o 0,6 % tehingute kogumahust), ning väärtpaberistamise seeriate hinnangul, mis tehti Moody’s CDOROM-mudeli (24) alusel ja hõlmas representatiivset osa portfellist. Aluseks võetud eeldused arutati läbi komisjoni ekspertidega. HSHd abistas välisekspert Morgan Stanley, kes kinnitas arvutuste tehnilist õigsust. Riskikaitsega toetati selle sisseseadmise ajal kapitali [ligikaudu 3,5] miljardi euroga. 2010. aasta veebruaris kinnitas järelevalveasutus kapitalitoetuse määramiseks kasutatud meetodi ja selle aluseks olnud arvutuste õigsust.

| (46) | HSH Finanzfonds AöR-i ja HSH vahel 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingu kohaselt saab HSH Finanzfonds AöR teise järjekoha kahju garantii andmise eest garantii nimiväärtuselt (10 miljardit eurot) igal aastal 400 baaspunkti suurust tasu (edaspidi „põhitasu”). Garantii ärakasutamise ja selle osalise lõpetamise korral väheneb summa, mille pealt makstakse 400 baaspunkti suurust tasu. Tabelis 3 on esitatud kumulatiivse makse kogusumma kolme stsenaariumi korral: a) stsenaarium 1 – HSH baasstsenaarium, mille puhul eeldatakse, et garantiid ei võeta kasutusele ja HSH lõpetab garantii täielikult 2015. aasta lõpuks, b) stsenaarium 2 – keskmine stsenaarium, mille puhul lähtutakse garantii kasutamisest 5 miljardi euro ulatuses, ja c) stsenaarium 3 – vara hindamise aluseks olev juhtum, mille puhul eeldatakse, et garantii kasutatakse ajavahemikul [2015–2020] täielikult ära (lõpetamist ei toimu).

  Tabel 3


  Riskikaitse hüvitis eri stsenaariumide korral vastavalt Saksamaa ettepanekule









  (Miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | Stsenaarium 1
  (garantiid ei kasutata) | Stsenaarium 2
  (garantiid kasutatakse 5 miljardi euro ulatuses) | Stsenaarium 3
  (garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses) |
| Põhitasu (400 baaspunkti garantii nimiväärtuselt) | [> 1,5] | [> 2,5] | [> 4] |

(46)

HSH Finanzfonds AöR-i ja HSH vahel 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingu kohaselt saab HSH Finanzfonds AöR teise järjekoha kahju garantii andmise eest garantii nimiväärtuselt (10 miljardit eurot) igal aastal 400 baaspunkti suurust tasu (edaspidi „põhitasu”). Garantii ärakasutamise ja selle osalise lõpetamise korral väheneb summa, mille pealt makstakse 400 baaspunkti suurust tasu. Tabelis 3 on esitatud kumulatiivse makse kogusumma kolme stsenaariumi korral: a) stsenaarium 1 – HSH baasstsenaarium, mille puhul eeldatakse, et garantiid ei võeta kasutusele ja HSH lõpetab garantii täielikult 2015. aasta lõpuks, b) stsenaarium 2 – keskmine stsenaarium, mille puhul lähtutakse garantii kasutamisest 5 miljardi euro ulatuses, ja c) stsenaarium 3 – vara hindamise aluseks olev juhtum, mille puhul eeldatakse, et garantii kasutatakse ajavahemikul [2015–2020] täielikult ära (lõpetamist ei toimu).

Tabel 3

Riskikaitse hüvitis eri stsenaariumide korral vastavalt Saksamaa ettepanekule

(Miljonites eurodes)

Stsenaarium 1

(garantiid ei kasutata)

Stsenaarium 2

(garantiid kasutatakse 5 miljardi euro ulatuses)

Stsenaarium 3

(garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses)

Põhitasu (400 baaspunkti garantii nimiväärtuselt)

[> 1,5]

[> 2,5]

[> 4]

| (47) | Ümberkorraldusperioodil makstaks põhitasu olenevalt garantii kasutamisest vahemikus [100–150] miljonit eurot kuni 405 miljonit eurot aastas (vt tabel 4).

  Tabel 4


  Hinnanguline põhitasu (400 baaspunkti), mida HSH maksab ümberkorraldusperioodil HSH Finanzfonds AöR-le (miljonites eurodes)












  (Miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | 2009 tege-lik väär-tus | 2010 tege-lik väär-tus | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Stsenaarium 1 (garantiid ei kasutata) | – 300 | – 405 | – [300–350] | – [200–250] | – [150–200] | – [100–150] |
| Stsenaarium 2 (garantiid kasutatakse 5 miljardi euro ulatuses) | – 300 | – 405 | – [300–350] | – [200–250] | – [180–230] | – [150–200] |
| Stsenaarium 3 (garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses) | – 300 | – 405 | – [300–400] | – [300–400] | – [300–400] | – [300–400] |

(47)

Ümberkorraldusperioodil makstaks põhitasu olenevalt garantii kasutamisest vahemikus [100–150] miljonit eurot kuni 405 miljonit eurot aastas (vt tabel 4).

Tabel 4

Hinnanguline põhitasu (400 baaspunkti), mida HSH maksab ümberkorraldusperioodil HSH Finanzfonds AöR-le (miljonites eurodes)

(Miljonites eurodes)

2009 tege-lik väär-tus

2010 tege-lik väär-tus

2011

2012

2013

2014

Stsenaarium 1 (garantiid ei kasutata)

– 300

– 405

– [300–350]

– [200–250]

– [150–200]

– [100–150]

Stsenaarium 2 (garantiid kasutatakse 5 miljardi euro ulatuses)

– 300

– 405

– [300–350]

– [200–250]

– [180–230]

– [150–200]

Stsenaarium 3 (garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses)

– 300

– 405

– [300–400]

– [300–400]

– [300–400]

– [300–400]

3.3.   LIKVIIDSUSGARANTIID

| (48) | Lisaks taotles HSH SoFFinilt likviidsusgarantiisid, mis pidid katma uute võlakirjade emiteerimise kokku 30 miljardi euro väärtuses. 2008. aasta detsembri alguses andis SoFFin loa 10 miljardi euro suuruse esimese osa emiteerimiseks. Garantiid kiideti heaks Saksamaa päästepaketi (25) raames. Ülejäänud 20 miljardi euro kasutamiseks pidi antama luba pärast ümberkorralduskava esitamist. 20 miljardi euro suuruse teise osa emiteerimiseks anti luba pärast seda, kui HSH esitas SoFFinile 7. märtsil 2009 ümberkorralduskava. 30. septembriks 2009 oli ära kasutatud kokku 17 miljardit eurot. 1. jaanuaril 2010 vähendas SoFFin garantii ülempiiri 30 miljardilt eurolt 17 miljonit eurot. Ülempiiri ei tõstetud kunagi taas endisele tasemele. |
| --- | --- |

(48)

Lisaks taotles HSH SoFFinilt likviidsusgarantiisid, mis pidid katma uute võlakirjade emiteerimise kokku 30 miljardi euro väärtuses. 2008. aasta detsembri alguses andis SoFFin loa 10 miljardi euro suuruse esimese osa emiteerimiseks. Garantiid kiideti heaks Saksamaa päästepaketi (25) raames. Ülejäänud 20 miljardi euro kasutamiseks pidi antama luba pärast ümberkorralduskava esitamist. 20 miljardi euro suuruse teise osa emiteerimiseks anti luba pärast seda, kui HSH esitas SoFFinile 7. märtsil 2009 ümberkorralduskava. 30. septembriks 2009 oli ära kasutatud kokku 17 miljardit eurot. 1. jaanuaril 2010 vähendas SoFFin garantii ülempiiri 30 miljardilt eurolt 17 miljonit eurot. Ülempiiri ei tõstetud kunagi taas endisele tasemele.

4.   ÜMBERKORRALDUSKAVA

4.1.   ESIALGNE ÜMBERKORRALDUSKAVA JA HILISEM FINANTSPROGNOOSIDE MUUTMINE

| (49) | Esimest, 1. septembril 2009 esitatud ümberkorralduskava (edaspidi „esialgne ümberkorralduskava”) on kirjeldatud menetluse algatamise otsuses (otsuse põhjendused 23–28). Lisateavet esialgses ümberkorralduskavas ettenähtud ümberkorralduste kohta esitati ajavahemikul 2009. aasta oktoobrist kuni 2011. aasta juunini. Ümberkorralduskava muudetud redaktsioon esitati 11. juulil 2011 (edaspidi „muudetud ümberkorralduskava”). Järgmistes punktides kirjeldatakse lühidalt esialgses ümberkorralduskavas sisaldunud finantsprognoose ja asjaomaseid muudatusi. |
| --- | --- |

(49)

Esimest, 1. septembril 2009 esitatud ümberkorralduskava (edaspidi „esialgne ümberkorralduskava”) on kirjeldatud menetluse algatamise otsuses (otsuse põhjendused 23–28). Lisateavet esialgses ümberkorralduskavas ettenähtud ümberkorralduste kohta esitati ajavahemikul 2009. aasta oktoobrist kuni 2011. aasta juunini. Ümberkorralduskava muudetud redaktsioon esitati 11. juulil 2011 (edaspidi „muudetud ümberkorralduskava”). Järgmistes punktides kirjeldatakse lühidalt esialgses ümberkorralduskavas sisaldunud finantsprognoose ja asjaomaseid muudatusi.

| (50) | Esialgses ümberkorralduskavas nähti ajavahemikuks 2009–2014 ette netointressitulu vähenemine [ligikaudu 20] % võrra [ligikaudu 1,4] miljardist eurost [ligikaudu 1,1] miljardi euroni. Finantstulemi üksikuid elemente arvesse võttes prognoosis HSH, et põhipanga (26) ümberkorralduseelne majandustulemus paraneb ajavahemikul 2009–2014 (pärast laenude allahindlust) üle 200 % – [ligikaudu 350] miljonist eurost [ligikaudu 1,1] miljardi euroni. Aastaks 2014 prognoositud ümberkorralduseelne tulemus [ligikaudu 1,1] miljardit eurot sisaldas ka [ligikaudu 100] miljoni euro suurust positiivset mõju, mis tulenes laenude allahindluse vähenemisest. Prognoosi kohaselt moodustavad vahendustasud ja müügitulu 2014. aastal [kumbki ligikaudu 20] % põhipanga ümberkorralduseelsest tulemusest. Muudetud ümberkorralduskavas korrigeeriti 2014. aastaks prognoositud ümberkorralduseelne tulemus tasemele [350–450] miljonit eurot, kusjuures vahendustasud ja müügitulu moodustavad sellest [10–15] %. |
| --- | --- |

(50)

Esialgses ümberkorralduskavas nähti ajavahemikuks 2009–2014 ette netointressitulu vähenemine [ligikaudu 20] % võrra [ligikaudu 1,4] miljardist eurost [ligikaudu 1,1] miljardi euroni. Finantstulemi üksikuid elemente arvesse võttes prognoosis HSH, et põhipanga (26) ümberkorralduseelne majandustulemus paraneb ajavahemikul 2009–2014 (pärast laenude allahindlust) üle 200 % – [ligikaudu 350] miljonist eurost [ligikaudu 1,1] miljardi euroni. Aastaks 2014 prognoositud ümberkorralduseelne tulemus [ligikaudu 1,1] miljardit eurot sisaldas ka [ligikaudu 100] miljoni euro suurust positiivset mõju, mis tulenes laenude allahindluse vähenemisest. Prognoosi kohaselt moodustavad vahendustasud ja müügitulu 2014. aastal [kumbki ligikaudu 20] % põhipanga ümberkorralduseelsest tulemusest. Muudetud ümberkorralduskavas korrigeeriti 2014. aastaks prognoositud ümberkorralduseelne tulemus tasemele [350–450] miljonit eurot, kusjuures vahendustasud ja müügitulu moodustavad sellest [10–15] %.

| (51) | Esialgses ümberkorralduskavas prognoositi HSH varade kogusumma vähenemist [ligikaudu 175] miljardist eurost (2009) [ligikaudu 150] miljardi euroni (2014). Lisaks prognoositi põhipanga vara suurenemist [ligikaudu 100] miljardist eurost (2009) [ligikaudu 110] miljardi euroni (2014). Muudetud ümberkorralduskavas on 2014. aastaks prognoositud HSH varade kogusumma ja põhipanga varade kogusumma korrigeeritud vastavalt 120 miljardi euroni ja 82 miljardi euroni. |
| --- | --- |

(51)

Esialgses ümberkorralduskavas prognoositi HSH varade kogusumma vähenemist [ligikaudu 175] miljardist eurost (2009) [ligikaudu 150] miljardi euroni (2014). Lisaks prognoositi põhipanga vara suurenemist [ligikaudu 100] miljardist eurost (2009) [ligikaudu 110] miljardi euroni (2014). Muudetud ümberkorralduskavas on 2014. aastaks prognoositud HSH varade kogusumma ja põhipanga varade kogusumma korrigeeritud vastavalt 120 miljardi euroni ja 82 miljardi euroni.

| (52) | Esialgse ümberkorralduskava kohaselt pidi sektorpanga tegevusvaldkondade (laevandus, energia, transport) vara suurenema [ligikaudu 30] miljardist eurost (2009) [ligikaudu 35] miljardi euroni (2014); sellest [ligikaudu 20] miljardit eurot pidi moodustama peamiselt laevandusega seotud vara, mida rahastatakse USA dollarites. Muudetud ümberkorralduskavas korrigeeriti sektorpanga tegevusvaldkondade vara ja laevandusega seotud vara aastaks 2014 vastavalt [20–25] miljardi euroni ja 15 miljardi euroni. Erinevalt esialgsest ümberkorralduskavast ei hõlmanud muudetud ümberkorralduskava enam lennutranspordi sektorit. |
| --- | --- |

(52)

Esialgse ümberkorralduskava kohaselt pidi sektorpanga tegevusvaldkondade (laevandus, energia, transport) vara suurenema [ligikaudu 30] miljardist eurost (2009) [ligikaudu 35] miljardi euroni (2014); sellest [ligikaudu 20] miljardit eurot pidi moodustama peamiselt laevandusega seotud vara, mida rahastatakse USA dollarites. Muudetud ümberkorralduskavas korrigeeriti sektorpanga tegevusvaldkondade vara ja laevandusega seotud vara aastaks 2014 vastavalt [20–25] miljardi euroni ja 15 miljardi euroni. Erinevalt esialgsest ümberkorralduskavast ei hõlmanud muudetud ümberkorralduskava enam lennutranspordi sektorit.

| (53) | 2014. aastaks prognoositud esimese taseme omavahendite määr oli esialgses ümberkorralduskavas [ligikaudu 10] % ja muudetud ümberkorralduskavas [10–15] %. |
| --- | --- |

(53)

2014. aastaks prognoositud esimese taseme omavahendite määr oli esialgses ümberkorralduskavas [ligikaudu 10] % ja muudetud ümberkorralduskavas [10–15] %.

| (54) | Esialgses ümberkorralduskavas esitati 2014. aasta bilansi rahastatava osa tarbeks kavandatud rahastamisallikad [ligikaudu 100] miljardi euro ulatuses (sellest [ligikaudu 25] miljardit eurot tagatisteta vahendeid raha- ja kapitaliturult), nii et varade [ligikaudu 150] miljardi euro suuruse kavandatud kogusummaga võrreldes jäi bilanssi [ligikaudu 50] miljardi euro suurune rahastamispuudujääk. Muudetud ümberkorralduskavas vähendati prognoositud koguvarade ja prognoositud kogukohustuste vahelist lünka; HSH esitas teabe rahastamisallikate kohta, mille abil kaetakse lüngast tulenev rahastamisvajadus. |
| --- | --- |

(54)

Esialgses ümberkorralduskavas esitati 2014. aasta bilansi rahastatava osa tarbeks kavandatud rahastamisallikad [ligikaudu 100] miljardi euro ulatuses (sellest [ligikaudu 25] miljardit eurot tagatisteta vahendeid raha- ja kapitaliturult), nii et varade [ligikaudu 150] miljardi euro suuruse kavandatud kogusummaga võrreldes jäi bilanssi [ligikaudu 50] miljardi euro suurune rahastamispuudujääk. Muudetud ümberkorralduskavas vähendati prognoositud koguvarade ja prognoositud kogukohustuste vahelist lünka; HSH esitas teabe rahastamisallikate kohta, mille abil kaetakse lüngast tulenev rahastamisvajadus.

| (55) | Järgmises tabelis on esitatud kasvuprognoosid HSH põhitegevusalade lõikes vastavalt esialgsele ümberkorralduskavale ja muudetud ümberkorralduskavas tehtud muudatused.

  Tabel 5


  Laevanduse ja äriklientide valdkonnas prognoositud kasvumäärade võrdlus









  Tegevusvaldkond | Esialgne ümberkorralduskava
  (1. september 2009) | Muudetud ümberkorralduskava
  (11. juuli 2011) | Märkused muudetud ümberkorralduskavas esitatud kasvuprognooside kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laevandus | Kasvumäär uute tehingute puhul [ligikaudu 250] % aastateks 2010 (tegelik määr) kuni 2014 (aasta keskmine kasvumäär [ligikaudu 40] %) | Kasvumäär uute tehingute puhul [90–130] % aastateks 2010 (tegelik määr) kuni 2014 (aasta keskmine kasvumäär [...] %) | Kasvumäär põhineb uute tehingute absoluutsel keskmisel mahul [...] miljardit eurot aastas ajavahemikul 2011–2014. Võrdluseks: turu kogumaht uute tehingute puhul oli samal perioodil keskmiselt [ligikaudu 25] miljardit eurot. |
| Ärikliendid | Laenumahu kasv [ligikaudu 100] % (2010 tegelik näitaja – 2014) | Laenumahu kasv [...] % (2010 tegelik näitaja – 2014) | Kasv vastab nelja aasta uute tehingute absoluutsele mahule [...] miljardit eurot. Võrdluseks: 31. detsembril 2008 oli varade kogusumma selles valdkonnas 25,7 miljardit eurot. |

(55)

Järgmises tabelis on esitatud kasvuprognoosid HSH põhitegevusalade lõikes vastavalt esialgsele ümberkorralduskavale ja muudetud ümberkorralduskavas tehtud muudatused.

Tabel 5

Laevanduse ja äriklientide valdkonnas prognoositud kasvumäärade võrdlus

Tegevusvaldkond

Esialgne ümberkorralduskava

(1. september 2009)

Muudetud ümberkorralduskava

(11. juuli 2011)

Märkused muudetud ümberkorralduskavas esitatud kasvuprognooside kohta

Laevandus

Kasvumäär uute tehingute puhul [ligikaudu 250] % aastateks 2010 (tegelik määr) kuni 2014 (aasta keskmine kasvumäär [ligikaudu 40] %)

Kasvumäär uute tehingute puhul [90–130] % aastateks 2010 (tegelik määr) kuni 2014 (aasta keskmine kasvumäär [...] %)

Kasvumäär põhineb uute tehingute absoluutsel keskmisel mahul [...] miljardit eurot aastas ajavahemikul 2011–2014. Võrdluseks: turu kogumaht uute tehingute puhul oli samal perioodil keskmiselt [ligikaudu 25] miljardit eurot.

Ärikliendid

Laenumahu kasv [ligikaudu 100] % (2010 tegelik näitaja – 2014)

Laenumahu kasv [...] % (2010 tegelik näitaja – 2014)

Kasv vastab nelja aasta uute tehingute absoluutsele mahule [...] miljardit eurot. Võrdluseks: 31. detsembril 2008 oli varade kogusumma selles valdkonnas 25,7 miljardit eurot.

4.2.   MUUDETUD ÜMBERKORRALDUSKAVA ÜLDINE KIRJELDUS

| (56) | Muudetud ümberkorralduskava esitati 11. juulil 2011. Selles nähakse ette HSH ärimudeli oluline muutmine. HSH uut ärimudelit iseloomustab väiksem risk, suurem keskendumine piirkondlikele tehingutele ning jätkusuutlik rahastamine ja laenuandmine. Kavandatud ja juba algatatud ümberkorraldusmeetmed hõlmavad põhitegevusaladele keskendumise ja seega eri tegevuste ja oluliste osaluste loovutamise või peatamise kõrval filiaalide võrgustiku kohandamist ja kulude struktuuri parandamist. Muudetud ümberkorralduskavas nähakse ette sisemise ümberkorraldusüksuse loomine, kuhu koondatakse raamatupidamislikel ja korralduslikel eesmärkidel tegevused, millest loobutakse. Uue ärimudeli tähtsaimad elemendid on järgmised:






  a) | ümberkujundamine elujõuliseks põhipangaks, vähendades oluliselt vara, suurendades piirkondlike tehingute osa (tehingud Saksamaa äriklientidega, kinnisvaratehingud Saksamaal ja erapangandus) ning säilitades põhipädevused sellises rahvusvahelises äritegevuses, millel on tugev piirkondlik seos (laevandus ja taastuvad energiaallikad, keskendudes Euroopale); |
| --- | --- | --- |

(56)

Muudetud ümberkorralduskava esitati 11. juulil 2011. Selles nähakse ette HSH ärimudeli oluline muutmine. HSH uut ärimudelit iseloomustab väiksem risk, suurem keskendumine piirkondlikele tehingutele ning jätkusuutlik rahastamine ja laenuandmine. Kavandatud ja juba algatatud ümberkorraldusmeetmed hõlmavad põhitegevusaladele keskendumise ja seega eri tegevuste ja oluliste osaluste loovutamise või peatamise kõrval filiaalide võrgustiku kohandamist ja kulude struktuuri parandamist. Muudetud ümberkorralduskavas nähakse ette sisemise ümberkorraldusüksuse loomine, kuhu koondatakse raamatupidamislikel ja korralduslikel eesmärkidel tegevused, millest loobutakse. Uue ärimudeli tähtsaimad elemendid on järgmised:

a)

ümberkujundamine elujõuliseks põhipangaks, vähendades oluliselt vara, suurendades piirkondlike tehingute osa (tehingud Saksamaa äriklientidega, kinnisvaratehingud Saksamaal ja erapangandus) ning säilitades põhipädevused sellises rahvusvahelises äritegevuses, millel on tugev piirkondlik seos (laevandus ja taastuvad energiaallikad, keskendudes Euroopale);

| b) | kapitaliturutehingute puhul keskendumine üksnes varahaldusele ja klientidega seotud tehingutele, pakkudes eelkõige pangandustooteid muudele äriüksustele (ristmüük); loobumine kauplemisest enda nimel; |
| --- | --- |

b)

kapitaliturutehingute puhul keskendumine üksnes varahaldusele ja klientidega seotud tehingutele, pakkudes eelkõige pangandustooteid muudele äriüksustele (ristmüük); loobumine kauplemisest enda nimel;

| c) | loobumine tegevusaladest, mis ei ole kooskõlas HSH strateegilise ümberkujundamisega, st rahvusvahelistest võimendusväljaostu tehingutest (nn LBO-tehingud), välismaal asuva kinnisvaraga seotud tehingutest, varaga tagatud lennunduse rahastamisest ja muudest laenutehingutest, mis ilmselgelt ei kuulu põhipädevuste hulka; |
| --- | --- |

c)

loobumine tegevusaladest, mis ei ole kooskõlas HSH strateegilise ümberkujundamisega, st rahvusvahelistest võimendusväljaostu tehingutest (nn LBO-tehingud), välismaal asuva kinnisvaraga seotud tehingutest, varaga tagatud lennunduse rahastamisest ja muudest laenutehingutest, mis ilmselgelt ei kuulu põhipädevuste hulka;

| d) | kõigi selliste tütarettevõtjate loovutamine, kes ei ole kooskõlas HSH strateegilise ümberkujundamisega. Muudetud ümberkorralduskavas nähakse ette kokku [100–120] osaluse loovutamine. HSH on osaluste arvu vähendanud juba 25 võrra. Kõik loovutamised peavad toimuma hiljemalt [...]; |
| --- | --- |

d)

kõigi selliste tütarettevõtjate loovutamine, kes ei ole kooskõlas HSH strateegilise ümberkujundamisega. Muudetud ümberkorralduskavas nähakse ette kokku [100–120] osaluse loovutamine. HSH on osaluste arvu vähendanud juba 25 võrra. Kõik loovutamised peavad toimuma hiljemalt [...];

| e) | selliste tegevusvaldkondade selge eraldamine, milles toimuvat tegevust vähendatakse või mis müüakse sisemise ümberkorraldusüksuse raames. Ümberkorraldusüksus ei alusta uut äritegevust; |
| --- | --- |

e)

selliste tegevusvaldkondade selge eraldamine, milles toimuvat tegevust vähendatakse või mis müüakse sisemise ümberkorraldusüksuse raames. Ümberkorraldusüksus ei alusta uut äritegevust;

| f) | Saksamaal ja välisriikides asuvate filiaalide ulatuslik kohandamine: mittestrateegilistest tegevusvaldkondadest loobumise tagajärjel suletakse välisriikides asuvast 21 filiaalist 15. Filiaalid või esindused Helsingis, Shanghais, Mumbais, Stockholmis, Napolis, Oslos, Riias, Tallinnas, Varssavis, San Franciscos ja Hanois on juba suletud. Kopenhaagenis, Pariisis, Amsterdamis ja Moskvas asuvad filiaalid või esindused suletakse 2012. aastaks. Pärast ümberkorraldamist jääb alles kuus HSH filiaali või esindust Londonis, Hongkongis, New Yorgis, Singapuris, Luxembourgis ja Ateenas, kusjuures Londoni, Luxembourgi ja New Yorgi filiaali suurust vähendatakse ja Hongkongi filiaal muudetakse esinduseks. |
| --- | --- |

f)

Saksamaal ja välisriikides asuvate filiaalide ulatuslik kohandamine: mittestrateegilistest tegevusvaldkondadest loobumise tagajärjel suletakse välisriikides asuvast 21 filiaalist 15. Filiaalid või esindused Helsingis, Shanghais, Mumbais, Stockholmis, Napolis, Oslos, Riias, Tallinnas, Varssavis, San Franciscos ja Hanois on juba suletud. Kopenhaagenis, Pariisis, Amsterdamis ja Moskvas asuvad filiaalid või esindused suletakse 2012. aastaks. Pärast ümberkorraldamist jääb alles kuus HSH filiaali või esindust Londonis, Hongkongis, New Yorgis, Singapuris, Luxembourgis ja Ateenas, kusjuures Londoni, Luxembourgi ja New Yorgi filiaali suurust vähendatakse ja Hongkongi filiaal muudetakse esinduseks.

| (57) | Piirkondlik suunitlus tähendab seda, et keskendutakse eelkõige Põhja-Saksamaa äriklientidele ja eraklientidele, kinnisvaratehingutele ja hoiupangatehingutele. Peale selle keskendub HSH teatavatele rahvusvahelise laevanduse rahastamise valdkondadele, peamiselt Euroopaga seotud taastuvenergiaprojektide rahastamisele ning teatavate taristuprojektide rahastamisele. HSH sulgeb Lübecki kontori 2011. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

(57)

Piirkondlik suunitlus tähendab seda, et keskendutakse eelkõige Põhja-Saksamaa äriklientidele ja eraklientidele, kinnisvaratehingutele ja hoiupangatehingutele. Peale selle keskendub HSH teatavatele rahvusvahelise laevanduse rahastamise valdkondadele, peamiselt Euroopaga seotud taastuvenergiaprojektide rahastamisele ning teatavate taristuprojektide rahastamisele. HSH sulgeb Lübecki kontori 2011. aasta lõpuks.

| (58) | Uue põhipanga bilansimaht väheneb kokkuvõttes oluliselt, eriti seepärast, et põhipanga vara kantakse üle HSH ümberkorraldusüksusele. Ümberkorraldusperioodi lõpus 31. detsembril 2014 on HSH (põhipanga) bilansimaht 82 miljardit eurot. Võrreldes 2008. aasta bilansimahuga 208 miljardit eurot väheneb bilansimaht 126 miljardi euro võrra, st peaaegu 61 %. |
| --- | --- |

(58)

Uue põhipanga bilansimaht väheneb kokkuvõttes oluliselt, eriti seepärast, et põhipanga vara kantakse üle HSH ümberkorraldusüksusele. Ümberkorraldusperioodi lõpus 31. detsembril 2014 on HSH (põhipanga) bilansimaht 82 miljardit eurot. Võrreldes 2008. aasta bilansimahuga 208 miljardit eurot väheneb bilansimaht 126 miljardi euro võrra, st peaaegu 61 %.

| (59) | Muudetud ümberkorralduskava põhineb Saksamaa, euroala, Ameerika Ühendriikide ja kogu maailma SKP muutumise, pika- ja lühiajaliste intresside muutumise, euroala ja Ameerika Ühendriikide inflatsiooni, naftahindade ning euro ja USA dollari vahetuskursiga seotud üldistel eeldustel. Üksikute tegevusvaldkondade kohta tehtud prognoosid põhinevad eeldustel, mis on seotud asjaomase turu kasvumäärade, mahtude ja marginaalidega uute tehingute sektoris (vastavalt valdkonnale) ning ristmüügi mahtudega. Võttes arvesse laevanduse valdkonna tähtsust HSH lõpliku finantstulemi kujunemisel, esitas HSH sektoripõhised eeldused laevanduse rahastamise turu arengu kohta. Järgmises tabelis on esitatud prognoosid turu suuruse muutumise kohta seoses uute rahvusvaheliste tehingutega (puistlasti-, konteiner- ja tankerlaevade sektori koguväärtus), HSH uute tehingute mahu ja HSH turuosa kohta.

  Tabel 6


  Prognoosid laevanduse rahastamise kohta ajavahemikul 2011–2014 | 2005–2008 keskmine | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uued rahvusvahelised tehingud laevanduse rahastamise sektoris kokku (Miljardites eurodes) | 109,4 | 25,9 | 48,3 | [10–15] | [15–25] | [25–35] | [40–50] |
| HSH uued tehingud (Miljardites eurodes) | 6,7 | 0,2 | 1 | [0,5–1,5] | [0,5–1,5] | [1–2] | [2–3] |
| HSH turuosa (%) | 6,1 | 0,8 | 2,1 | [umbes 4] | [umbes 5] | [umbes 5] | [umbes 5] |

(59)

Muudetud ümberkorralduskava põhineb Saksamaa, euroala, Ameerika Ühendriikide ja kogu maailma SKP muutumise, pika- ja lühiajaliste intresside muutumise, euroala ja Ameerika Ühendriikide inflatsiooni, naftahindade ning euro ja USA dollari vahetuskursiga seotud üldistel eeldustel. Üksikute tegevusvaldkondade kohta tehtud prognoosid põhinevad eeldustel, mis on seotud asjaomase turu kasvumäärade, mahtude ja marginaalidega uute tehingute sektoris (vastavalt valdkonnale) ning ristmüügi mahtudega. Võttes arvesse laevanduse valdkonna tähtsust HSH lõpliku finantstulemi kujunemisel, esitas HSH sektoripõhised eeldused laevanduse rahastamise turu arengu kohta. Järgmises tabelis on esitatud prognoosid turu suuruse muutumise kohta seoses uute rahvusvaheliste tehingutega (puistlasti-, konteiner- ja tankerlaevade sektori koguväärtus), HSH uute tehingute mahu ja HSH turuosa kohta.

Tabel 6

Prognoosid laevanduse rahastamise kohta ajavahemikul 2011–2014

2005–2008 keskmine

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Uued rahvusvahelised tehingud laevanduse rahastamise sektoris kokku (Miljardites eurodes)

109,4

25,9

48,3

[10–15]

[15–25]

[25–35]

[40–50]

HSH uued tehingud (Miljardites eurodes)

6,7

0,2

1

[0,5–1,5]

[0,5–1,5]

[1–2]

[2–3]

HSH turuosa (%)

6,1

0,8

2,1

[umbes 4]

[umbes 5]

[umbes 5]

[umbes 5]

| (60) | HSH lähtub euro ja USA dollari keskmisest vahetuskursist [1,30–1,50]. HSH esitas andmed selle kohta, kuidas muutunud prognoosid mõjutavad kasumit ja kahjumit ning tema likviidsuspositsiooni, ning esitas eelkõige intressimäärade ning euro ja USA dollari vahetuskursi muutumisel põhineva tundlikkusanalüüsi. Tundlikkusanalüüsi kohaselt ei ole kahjum, mis tekiks HSH-l intressimäärade ning euro ja USA dollari vahetuskursi prognooside olulise muutumise korral, suurem sellest, mida HSH suudaks katta. Kui euro ja USA dollari vahetuskurss erineks oluliselt baasstsenaariumist, ei oleks HSH likviidsuspositsioon negatiivne. |
| --- | --- |

(60)

HSH lähtub euro ja USA dollari keskmisest vahetuskursist [1,30–1,50]. HSH esitas andmed selle kohta, kuidas muutunud prognoosid mõjutavad kasumit ja kahjumit ning tema likviidsuspositsiooni, ning esitas eelkõige intressimäärade ning euro ja USA dollari vahetuskursi muutumisel põhineva tundlikkusanalüüsi. Tundlikkusanalüüsi kohaselt ei ole kahjum, mis tekiks HSH-l intressimäärade ning euro ja USA dollari vahetuskursi prognooside olulise muutumise korral, suurem sellest, mida HSH suudaks katta. Kui euro ja USA dollari vahetuskurss erineks oluliselt baasstsenaariumist, ei oleks HSH likviidsuspositsioon negatiivne.

| (61) | Lisaks esitas HSH vähem soodsatele turuprognoosidele tuginedes negatiivse ja halvima stsenaariumi kontserni tasandil. Negatiivse ja halvima stsenaariumi korral näitavad finantsprognoosid, et riskikaitse ülesehitus vähendab stressiteguri mõju HSH maksevõimele. Negatiivse stsenaariumi korral lükkaks HSH garantii osalise lõpetamise edasi ja piiraks seega negatiivsetest majanduslikest raamtingimustest tulenevalt riskiga kaalutud vara kasvu. Mõlema stsenaariumi korral oleks HSH esimese taseme omavahendite määr ümberkorraldusperioodil ligikaudu 10 %. |
| --- | --- |

(61)

Lisaks esitas HSH vähem soodsatele turuprognoosidele tuginedes negatiivse ja halvima stsenaariumi kontserni tasandil. Negatiivse ja halvima stsenaariumi korral näitavad finantsprognoosid, et riskikaitse ülesehitus vähendab stressiteguri mõju HSH maksevõimele. Negatiivse stsenaariumi korral lükkaks HSH garantii osalise lõpetamise edasi ja piiraks seega negatiivsetest majanduslikest raamtingimustest tulenevalt riskiga kaalutud vara kasvu. Mõlema stsenaariumi korral oleks HSH esimese taseme omavahendite määr ümberkorraldusperioodil ligikaudu 10 %.

4.3.   HSH ÜKSIKUTE TEGEVUSVALDKONDADE ÜMBERKORRALDAMISE KIRJELDUS

| (62) | Põhipanga äriklientide valdkonna bilansimahtu vähendatakse 26,3 miljardist eurost (2008. aastal) [10–20] miljardi euroni (2014. aastal). Kokku vähendatakse nimetatud tegevusvaldkonda sel ajavahemikul ligikaudu [45–55] % võrra. |
| --- | --- |

(62)

Põhipanga äriklientide valdkonna bilansimahtu vähendatakse 26,3 miljardist eurost (2008. aastal) [10–20] miljardi euroni (2014. aastal). Kokku vähendatakse nimetatud tegevusvaldkonda sel ajavahemikul ligikaudu [45–55] % võrra.

| (63) | Äriklientide valdkonnas pakub HSH suurematele keskmise suurusega ettevõtjatele rahastamisvahendeid, eelkõige oma peamises tegevuspiirkonnas Põhja-Saksamaal. |
| --- | --- |

(63)

Äriklientide valdkonnas pakub HSH suurematele keskmise suurusega ettevõtjatele rahastamisvahendeid, eelkõige oma peamises tegevuspiirkonnas Põhja-Saksamaal.

| (64) | HSH on peatanud tegevuse liisinguettevõtete refinantseerimise valdkonnas ja rahvusvahelised LBO-tehingud ning ta lõpetab ka klienditehingud Aasia ja Skandinaavia äriklientidega. Äriklientide valdkonnas ei pakuta enam lennukite või laevade varaga tagatud rahastamist. See ei vähenda siiski HSH võimekust edendada piirkondlikku äri oma peamises tegevuspiirkonnas. |
| --- | --- |

(64)

HSH on peatanud tegevuse liisinguettevõtete refinantseerimise valdkonnas ja rahvusvahelised LBO-tehingud ning ta lõpetab ka klienditehingud Aasia ja Skandinaavia äriklientidega. Äriklientide valdkonnas ei pakuta enam lennukite või laevade varaga tagatud rahastamist. See ei vähenda siiski HSH võimekust edendada piirkondlikku äri oma peamises tegevuspiirkonnas.

| (65) | HSH keskendub eelkõige Põhja-Saksamaa suurematele keskmise suurusega ettevõtjatele ja teatavates peamistes majandusharudes tegutsevatele Saksa ettevõtjatele. Ta keskendub üksnes kasumlikele tehingutele ja hea krediidivõimega klientidele, kes vajavad erinevaid pangandustooteid. HSH eesmärk on saada nende klientide eelistatud pangaks. |
| --- | --- |

(65)

HSH keskendub eelkõige Põhja-Saksamaa suurematele keskmise suurusega ettevõtjatele ja teatavates peamistes majandusharudes tegutsevatele Saksa ettevõtjatele. Ta keskendub üksnes kasumlikele tehingutele ja hea krediidivõimega klientidele, kes vajavad erinevaid pangandustooteid. HSH eesmärk on saada nende klientide eelistatud pangaks.

| (66) | Rahastamise parandamise eesmärgil püütakse selles tegevusvaldkonnas üha enam suurendada hoiuseid ja sisse seada rahastamisstruktuur, mis võimaldab moodustada sündikaate, vastab EKP tingimustele või mida on võimalik üle anda investoritele. |
| --- | --- |

(66)

Rahastamise parandamise eesmärgil püütakse selles tegevusvaldkonnas üha enam suurendada hoiuseid ja sisse seada rahastamisstruktuur, mis võimaldab moodustada sündikaate, vastab EKP tingimustele või mida on võimalik üle anda investoritele.

| (67) | Põhipanga kinnisvarasektori bilansimahtu vähendatakse 30,5 miljardist eurost (2008. aastal) [9–18] miljardi euroni (2014. aastal). Bilansimahtu vähendatakse seega [50–70] % võrra. |
| --- | --- |

(67)

Põhipanga kinnisvarasektori bilansimahtu vähendatakse 30,5 miljardist eurost (2008. aastal) [9–18] miljardi euroni (2014. aastal). Bilansimahtu vähendatakse seega [50–70] % võrra.

| (68) | HSH pakub igat liiki laenutooteid ja kõiki muid pangandustooteid, mille järele on kinnisvaraettevõtete hulgas nõudlus. HSH keskendub äritegevuses Põhja-Saksamaale ja Saksamaa linnastutele. Tegevus on eelkõige suunatud [...] rahastamislahenduste leidmisele ja mõistliku riskiga projektide rahastamisele. Selles tegevusvaldkonnas keskendub HSH [...] rahastamisele. Spetsiifilist kinnisvara rahastatakse üksnes valikuliselt. |
| --- | --- |

(68)

HSH pakub igat liiki laenutooteid ja kõiki muid pangandustooteid, mille järele on kinnisvaraettevõtete hulgas nõudlus. HSH keskendub äritegevuses Põhja-Saksamaale ja Saksamaa linnastutele. Tegevus on eelkõige suunatud [...] rahastamislahenduste leidmisele ja mõistliku riskiga projektide rahastamisele. Selles tegevusvaldkonnas keskendub HSH [...] rahastamisele. Spetsiifilist kinnisvara rahastatakse üksnes valikuliselt.

| (69) | Loobutakse äritegevusest muudes riikides, kaasa arvatud rahvusvahelistest kinnisvaratehingutest, mida tehakse Saksa klientide toetuseks Euroopa linnastutes. HSH ei tee neis tegevusvaldkondades enam uusi tehinguid ja lõpetab olemasoleva äritegevuse. |
| --- | --- |

(69)

Loobutakse äritegevusest muudes riikides, kaasa arvatud rahvusvahelistest kinnisvaratehingutest, mida tehakse Saksa klientide toetuseks Euroopa linnastutes. HSH ei tee neis tegevusvaldkondades enam uusi tehinguid ja lõpetab olemasoleva äritegevuse.

| (70) | HSH keskendub peamiselt professionaalsetele kinnisvarainvestoritele ja tema tegevus on seejuures suunatud eelkõige olemasolevatele klientidele, väljavalitud kinnisvaraarendajatele ning klientidele, kellel on kindel positsioon kinnisvarasektoris ja suur potentsiaal ristmüügi valdkonnas, ning Põhja-Saksamaaga seotud klientidele, kes vajavad kompleksset rahastamisstruktuuri. HSH kasutab edaspidi selliseid struktuure ja tooteid, mis vähendavad rahastamisvahendite vajadust, st tagatud võlakirjade puhul lubatud tehinguid, EKP tingimustele vastavaid laene ning Kreditanstalt für Wiederbau (KfW) antavaid rahastamisvahendeid ja tagatisi. |
| --- | --- |

(70)

HSH keskendub peamiselt professionaalsetele kinnisvarainvestoritele ja tema tegevus on seejuures suunatud eelkõige olemasolevatele klientidele, väljavalitud kinnisvaraarendajatele ning klientidele, kellel on kindel positsioon kinnisvarasektoris ja suur potentsiaal ristmüügi valdkonnas, ning Põhja-Saksamaaga seotud klientidele, kes vajavad kompleksset rahastamisstruktuuri. HSH kasutab edaspidi selliseid struktuure ja tooteid, mis vähendavad rahastamisvahendite vajadust, st tagatud võlakirjade puhul lubatud tehinguid, EKP tingimustele vastavaid laene ning Kreditanstalt für Wiederbau (KfW) antavaid rahastamisvahendeid ja tagatisi.

| (71) | Põhipanga hoiupankade valdkonna bilansimahtu vähendatakse eelkõige hoiupankade refinantseerimise vähendamise teel 8,7 miljardist eurost (2008. aastal) [< 3] miljardi euroni (2014. aastal). |
| --- | --- |

(71)

Põhipanga hoiupankade valdkonna bilansimahtu vähendatakse eelkõige hoiupankade refinantseerimise vähendamise teel 8,7 miljardist eurost (2008. aastal) [< 3] miljardi euroni (2014. aastal).

| (72) | Selle tegevusvaldkonna kliendid on peamiselt Põhja-Saksamaa hoiupangad ja avalik-õiguslikud asutused, kuid ka väljapoolt Põhja-Saksamaad pärit hoiupangad ja avalik-õiguslikud asutused (kaudne seos pangaga). |
| --- | --- |

(72)

Selle tegevusvaldkonna kliendid on peamiselt Põhja-Saksamaa hoiupangad ja avalik-õiguslikud asutused, kuid ka väljapoolt Põhja-Saksamaad pärit hoiupangad ja avalik-õiguslikud asutused (kaudne seos pangaga).

| (73) | HSH pakub suurt hulka tooteid, mis on seotud hoiupankade peamiste tegevusvaldkondadega. Sellised tooted on eelkõige näiteks era- ja äripangandus, varahaldus ning väärtpaberihaldus ja laenuportfelli haldamine. |
| --- | --- |

(73)

HSH pakub suurt hulka tooteid, mis on seotud hoiupankade peamiste tegevusvaldkondadega. Sellised tooted on eelkõige näiteks era- ja äripangandus, varahaldus ning väärtpaberihaldus ja laenuportfelli haldamine.

| (74) | Põhipanga erapanganduse bilansimahtu vähendatakse 1,7 miljardist eurost (2008. aastal) [0,5–1,5] miljardi euroni (2014. aastal). |
| --- | --- |

(74)

Põhipanga erapanganduse bilansimahtu vähendatakse 1,7 miljardist eurost (2008. aastal) [0,5–1,5] miljardi euroni (2014. aastal).

| (75) | HSH keskendub teenuste osutamisele jõukatele eraklientidele oma peamises tegevuspiirkonnas Põhja-Saksamaal. Lisaks pakub HSH teistes turusegmentides tegutsevates piirkonnaülestes filiaalides erapanganduse teenuseid. Teenuste valikut [...]. |
| --- | --- |

(75)

HSH keskendub teenuste osutamisele jõukatele eraklientidele oma peamises tegevuspiirkonnas Põhja-Saksamaal. Lisaks pakub HSH teistes turusegmentides tegutsevates piirkonnaülestes filiaalides erapanganduse teenuseid. Teenuste valikut [...].

| (76) | HSH keskendub jõukate ja väga jõukate eraklientide leidmisele ja teenindamisele ning sihtasutustele. Ristmüügi raames osutatakse erapanganduse teenuseid ka põhipanga muude tegevusvaldkondade klientidele/füüsilistele isikutele. |
| --- | --- |

(76)

HSH keskendub jõukate ja väga jõukate eraklientide leidmisele ja teenindamisele ning sihtasutustele. Ristmüügi raames osutatakse erapanganduse teenuseid ka põhipanga muude tegevusvaldkondade klientidele/füüsilistele isikutele.

| (77) | Põhipanga laevandussektori bilansimahtu vähendatakse 46 % võrra 28,3 miljardist eurost (2008. aastal) ligikaudu 15 miljardi euroni (2014. aastal). |
| --- | --- |

(77)

Põhipanga laevandussektori bilansimahtu vähendatakse 46 % võrra 28,3 miljardist eurost (2008. aastal) ligikaudu 15 miljardi euroni (2014. aastal).

| (78) | HSH uute tehingute turuosa rahvusvahelise laevanduse rahastamise valdkonnas on 31. detsembriks 2014 kuni [< 8] % (aasta baasil). Lisaks tagab HSH, et 31. detsembri 2014. aasta seisuga ei ole ta – turgude järjestuse põhjal, mis on kindlaks tehtud aasta andmete alusel – üks kolmest suurima aastase rahvusvaheliste tehingute mahuga laevanduse rahastajast. |
| --- | --- |

(78)

HSH uute tehingute turuosa rahvusvahelise laevanduse rahastamise valdkonnas on 31. detsembriks 2014 kuni [< 8] % (aasta baasil). Lisaks tagab HSH, et 31. detsembri 2014. aasta seisuga ei ole ta – turgude järjestuse põhjal, mis on kindlaks tehtud aasta andmete alusel – üks kolmest suurima aastase rahvusvaheliste tehingute mahuga laevanduse rahastajast.

| (79) | HSH portfelli mitmekesistatakse nii laevatüüpide kui ka riikide poolest. Eri liiki varadest keskendutakse endiselt [...] ja paljudele [...]. Olulised tooted on tavapärased pikaajalised hüpoteeklaenud uute laevade ehitamiseks ja kasutatud laevade soetamise rahastamine. Peale selle tegutseb HSH valikuliselt ka struktureeritud finantsteenuste pakkujana. |
| --- | --- |

(79)

HSH portfelli mitmekesistatakse nii laevatüüpide kui ka riikide poolest. Eri liiki varadest keskendutakse endiselt [...] ja paljudele [...]. Olulised tooted on tavapärased pikaajalised hüpoteeklaenud uute laevade ehitamiseks ja kasutatud laevade soetamise rahastamine. Peale selle tegutseb HSH valikuliselt ka struktureeritud finantsteenuste pakkujana.

| (80) | HSH vähendab äritegevust, peatades ro-ro-tüüpi parvlaevade ja merematkelaevade soetamise rahastamise, [...]. |
| --- | --- |

(80)

HSH vähendab äritegevust, peatades ro-ro-tüüpi parvlaevade ja merematkelaevade soetamise rahastamise, [...].

| (81) | HSH keskendub keskmistele ja suurtele üleilmselt tegutsevatele laevandusettevõtjatele, kasumlikele väikeklientidele ning potentsiaalse kogutulu ja riskide alusel välja valitud klientidele. Lisaks on oluline kliendi valmisolek moodustada sündikaate ning asjaolu, kas klient vastab sündikaatide moodustamise (nt läbipaistvus) ja refinantseerimise tingimustele. |
| --- | --- |

(81)

HSH keskendub keskmistele ja suurtele üleilmselt tegutsevatele laevandusettevõtjatele, kasumlikele väikeklientidele ning potentsiaalse kogutulu ja riskide alusel välja valitud klientidele. Lisaks on oluline kliendi valmisolek moodustada sündikaate ning asjaolu, kas klient vastab sündikaatide moodustamise (nt läbipaistvus) ja refinantseerimise tingimustele.

| (82) | Laevandusvaldkond pakub eelkõige lihtsat (27) ja piiratud ulatuses ka struktuurset rahastamist ning tegutseb volitatud juhtivkorraldaja ja arvepidajana. |
| --- | --- |

(82)

Laevandusvaldkond pakub eelkõige lihtsat (27) ja piiratud ulatuses ka struktuurset rahastamist ning tegutseb volitatud juhtivkorraldaja ja arvepidajana.

| (83) | Põhipanga tegevus transpordi/lennutranspordi sektoris lõpetatakse. Bilansimaht 11,7 miljardit eurot (2008. aastal) antakse lõpetamiseks üle ümberkorraldusüksusele või suunatakse muudesse tegevusvaldkondadesse. HSH ei tegele edaspidi enam lennutranspordi varaga tagatud rahastamisega. Olemasolev äritegevus lõpetatakse, loovutatakse või antakse vähendamise eesmärgil üle ümberkorraldusüksusele. HSH on ümberkorraldamise raames asjaomase tegevusvaldkonna juba osaliselt ümber korraldanud ja liitnud strateegiliselt tähtsad osad raudteetranspordi valdkonnaga ning taristu energia- ja taristuvaldkonnaga. |
| --- | --- |

(83)

Põhipanga tegevus transpordi/lennutranspordi sektoris lõpetatakse. Bilansimaht 11,7 miljardit eurot (2008. aastal) antakse lõpetamiseks üle ümberkorraldusüksusele või suunatakse muudesse tegevusvaldkondadesse. HSH ei tegele edaspidi enam lennutranspordi varaga tagatud rahastamisega. Olemasolev äritegevus lõpetatakse, loovutatakse või antakse vähendamise eesmärgil üle ümberkorraldusüksusele. HSH on ümberkorraldamise raames asjaomase tegevusvaldkonna juba osaliselt ümber korraldanud ja liitnud strateegiliselt tähtsad osad raudteetranspordi valdkonnaga ning taristu energia- ja taristuvaldkonnaga.

| (84) | Energia- ja taristuvaldkonna ümberkorraldusprotsessi käigus suureneb põhipanga energia- ja taristuvaldkonna bilansimaht 4,6 miljardist eurost 2008. aastal (endine energiasektor) [5–10] miljardi euroni 2014. aastal. Energia- ja taristuvaldkond hõlmab nii taastuvenergiasektorit kui ka taristu- ja raudteetranspordisektorit, mis varem kuulusid transpordivaldkonna alla. |
| --- | --- |

(84)

Energia- ja taristuvaldkonna ümberkorraldusprotsessi käigus suureneb põhipanga energia- ja taristuvaldkonna bilansimaht 4,6 miljardist eurost 2008. aastal (endine energiasektor) [5–10] miljardi euroni 2014. aastal. Energia- ja taristuvaldkond hõlmab nii taastuvenergiasektorit kui ka taristu- ja raudteetranspordisektorit, mis varem kuulusid transpordivaldkonna alla.

| (85) | Energiasektoris rahastab HSH edaspidi tuule- ja päikeseenergiaprojekte. Asjaomane sektor hõlmab tuuleenergia (maismaa- ja avameretuulikute abil toodetud elektrienergia) ja päikeseenergiaga (päikesepaneelide abil ja termiliselt toodetud elektrienergia) seotud varasid ning tuule- ja päikeseenergiaprojekte ühendavaid võrgustikke. Äritegevus keskendub eelkõige Euroopale. HSH tegevus traditsiooniliste energiaallikate valdkonnas ja kõik energiatehingud Põhja-Ameerikas peatatakse. |
| --- | --- |

(85)

Energiasektoris rahastab HSH edaspidi tuule- ja päikeseenergiaprojekte. Asjaomane sektor hõlmab tuuleenergia (maismaa- ja avameretuulikute abil toodetud elektrienergia) ja päikeseenergiaga (päikesepaneelide abil ja termiliselt toodetud elektrienergia) seotud varasid ning tuule- ja päikeseenergiaprojekte ühendavaid võrgustikke. Äritegevus keskendub eelkõige Euroopale. HSH tegevus traditsiooniliste energiaallikate valdkonnas ja kõik energiatehingud Põhja-Ameerikas peatatakse.

| (86) | Tegevusvaldkondades muudatuste tegemise, eelkõige lennutranspordi valdkonna sulgemise ning välismaal asuva kinnisvaraga seotud tehingute ja laevanduse valdkonna vähendamise tõttu väheneb automaatselt ka sektor „Muu tegevus”. |
| --- | --- |

(86)

Tegevusvaldkondades muudatuste tegemise, eelkõige lennutranspordi valdkonna sulgemise ning välismaal asuva kinnisvaraga seotud tehingute ja laevanduse valdkonna vähendamise tõttu väheneb automaatselt ka sektor „Muu tegevus”.

| (87) | Sektor „Muu tegevus” hõlmab – lisaks Corporate Centre’ile – kapitaliturutehinguid, mille kaudu HSH teostab varahaldust ja mille eesmärk on pakkuda muudele tegevusvaldkondadele pangandustooteid. |
| --- | --- |

(87)

Sektor „Muu tegevus” hõlmab – lisaks Corporate Centre’ile – kapitaliturutehinguid, mille kaudu HSH teostab varahaldust ja mille eesmärk on pakkuda muudele tegevusvaldkondadele pangandustooteid.

| (88) | HSH edendab pidevalt rahastamistegevuse stabiilsust ja kvaliteeti. Ta tagab, et alates 2012. aasta lõpust on nii tema stabiilse netorahastamise kordaja kui ka likviidsuskattekordaja (28) [...]. Põhipanga USA dollarites rahastamise (mitte krediidiriski vahetustehingute) teel refinantseeritavate dollaritehingute osakaal suureneb 2012. aasta lõpuks vähemalt [...] %-ni ja 2014. aasta lõpuks vähemalt [...] %-ni. |
| --- | --- |

(88)

HSH edendab pidevalt rahastamistegevuse stabiilsust ja kvaliteeti. Ta tagab, et alates 2012. aasta lõpust on nii tema stabiilse netorahastamise kordaja kui ka likviidsuskattekordaja (28) [...]. Põhipanga USA dollarites rahastamise (mitte krediidiriski vahetustehingute) teel refinantseeritavate dollaritehingute osakaal suureneb 2012. aasta lõpuks vähemalt [...] %-ni ja 2014. aasta lõpuks vähemalt [...] %-ni.

| (89) | HSH kavatseb oluliselt vähendada suure riskipotentsiaaliga kapitaliturutehinguid ja on juba suuresti piiranud oma tootevalikut. Kauplemisest enda nimel on ta juba loobunud. |
| --- | --- |

(89)

HSH kavatseb oluliselt vähendada suure riskipotentsiaaliga kapitaliturutehinguid ja on juba suuresti piiranud oma tootevalikut. Kauplemisest enda nimel on ta juba loobunud.

4.4.   MUUDETUD ÜMBERKORRALDUSKAVAS SISALDUVA FINANTSPROGNOOSI KIRJELDUS

| (90) | HSH esitas ajavahemikuks 2011–2014 tegevusvaldkondade kaupa liigitatud ja kontserni tasandil konsolideeritud põhjaliku äriplaani, kaasa arvatud kasumiaruanne ja bilanss ning tasuvus- ja tulemusnäitajad. Lisaks esitas HSH tundlikkusanalüüsi, mis käsitles negatiivset ja halvimat stsenaariumi kontserni tasandil. Kasumi ja kahjumi prognoosi kohaselt tekib HSH kontsernil 2011. aastal ligikaudu [100–200] miljoni euro suurune täiendav kahjum, ja tema kasum suureneb pidevalt, olles 2014. aastal ligikaudu [400–500] miljonit eurot pärast maksustamist. Omakapitali tootlus on 2011. aastal negatiivne ja see suureneb 2014. aastaks ligikaudu [7–8] %-ni. Esimese taseme omavahendite määr suureneb ajavahemikul 2012–2014 ligikaudu [13–16] %-ni. Komisjoni andmetel sisaldavad muudetud ümberkorralduskavas esitatud finantsprognoosid ühekordset makset 500 miljonit eurot 2011. aastal, mis arvati maha maksustamiseelsest kasumist. Koguvara väheneb prognooside kohaselt 208 miljardist eurost (2008. aastal) 120 miljardi euroni (2014. aastal). |
| --- | --- |

(90)

HSH esitas ajavahemikuks 2011–2014 tegevusvaldkondade kaupa liigitatud ja kontserni tasandil konsolideeritud põhjaliku äriplaani, kaasa arvatud kasumiaruanne ja bilanss ning tasuvus- ja tulemusnäitajad. Lisaks esitas HSH tundlikkusanalüüsi, mis käsitles negatiivset ja halvimat stsenaariumi kontserni tasandil. Kasumi ja kahjumi prognoosi kohaselt tekib HSH kontsernil 2011. aastal ligikaudu [100–200] miljoni euro suurune täiendav kahjum, ja tema kasum suureneb pidevalt, olles 2014. aastal ligikaudu [400–500] miljonit eurot pärast maksustamist. Omakapitali tootlus on 2011. aastal negatiivne ja see suureneb 2014. aastaks ligikaudu [7–8] %-ni. Esimese taseme omavahendite määr suureneb ajavahemikul 2012–2014 ligikaudu [13–16] %-ni. Komisjoni andmetel sisaldavad muudetud ümberkorralduskavas esitatud finantsprognoosid ühekordset makset 500 miljonit eurot 2011. aastal, mis arvati maha maksustamiseelsest kasumist. Koguvara väheneb prognooside kohaselt 208 miljardist eurost (2008. aastal) 120 miljardi euroni (2014. aastal).

| (91) | Järgmistes tabelites on esitatud HSH ja põhipanga põhinäitajad vastavalt muudetud ümberkorralduskavale.

  Tabel 7


  HSH finantsprognoos ajavahemikuks 2011–2014 | 2008 tegelik näitaja | 2009 tegelik näitaja | 2010 tegelik näitaja | 2011 prog-noos | 2012 prog-noos | 2013 prognoos | 2014 prognoos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogutulu (Miljonites eurodes) | 157 | 2 876 | 1 603 | [1 300–1 800] | [1 300–1 800] | [1 300–1 800] | [1 300–1 800] |
| Ümberkorralduseelne majandustulem (Miljonites eurodes) | (2 796) | (718) | 545 | [500–1 000] | [500–1 000] | [500–1 000] | [500–1 000] |
| Kasum enne maksustamist (Miljonites eurodes) | (2 968) | (1 325) | 17 | [– 200–300] | [0–500] | [100–600] | [200–700] |
| Tulem (Miljonites eurodes) | (3 195) | (902) | 48 | [– 400–100] | [0–500] | [0–500] | [0–500] |
| Kulude ja tulude suhe (CIR) (%) | 573 | 29 | 54 | [45–55] | [45–55] | [45–55] | [40–50] |
| Omakapitali tootlus (RoE) pärast maksustamist (%) | < 0 | < 0 | < 0 | [– 5–+ 5] | [5–10] | [5–10] | [5–10] |
| Koguvara (miljardites eurodes) | 208 | 175 | 151 | [130–150] | [125–145] | [120–140] | [115–135] |

(91)

Järgmistes tabelites on esitatud HSH ja põhipanga põhinäitajad vastavalt muudetud ümberkorralduskavale.

Tabel 7

HSH finantsprognoos ajavahemikuks 2011–2014

2008 tegelik näitaja

2009 tegelik näitaja

2010 tegelik näitaja

2011 prog-noos

2012 prog-noos

2013 prognoos

2014 prognoos

Kogutulu (Miljonites eurodes)

157

2 876

1 603

[1 300–1 800]

[1 300–1 800]

[1 300–1 800]

[1 300–1 800]

Ümberkorralduseelne majandustulem (Miljonites eurodes)

(2 796)

(718)

545

[500–1 000]

[500–1 000]

[500–1 000]

[500–1 000]

Kasum enne maksustamist (Miljonites eurodes)

(2 968)

(1 325)

17

[– 200–300]

[0–500]

[100–600]

[200–700]

Tulem (Miljonites eurodes)

(3 195)

(902)

48

[– 400–100]

[0–500]

[0–500]

[0–500]

Kulude ja tulude suhe (CIR) (%)

573

29

54

[45–55]

[45–55]

[45–55]

[40–50]

Omakapitali tootlus (RoE) pärast maksustamist (%)

< 0

< 0

< 0

[– 5–+ 5]

[5–10]

[5–10]

[5–10]

Koguvara (miljardites eurodes)

208

175

151

[130–150]

[125–145]

[120–140]

[115–135]

Tabel 8

Põhipanga finantsprognoos ajavahemikuks 2011–2014

| | 2008 tegelik näitaja | 2009 tegelik näitaja | 2010 tegelik näitaja | 2011 prog-noos | 2012 prog-noos | 2013 prognoos | 2014 prognoos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogutulu (Miljonites eurodes) | 1 582 | 1 756 | 1 103 | [750–1 250] | [750–1 250] | [750–1 250] | [750–1 250] |
| Ümberkorralduseelne majandustulem (Miljonites eurodes) | 418 | 354 | 574 | [300–600] | [300–600] | [300–600] | [300–600] |
| Kasum enne maksustamist (Miljonites eurodes) | 295 | 18 | 318 | [200–500] | [200–500] | [200–500] | [200–500] |
| Kulude ja tulude suhe (CIR) (%) | 39 | 32 | 52 | [40–60] | [40–60] | [40–60] | [40–60] |
| Sektorite vara kokku (miljardites eurodes) | 113 | 97 | 88 | [60–90] | [60–90] | [60–90] | 82 |

2008 tegelik näitaja

2009 tegelik näitaja

2010 tegelik näitaja

2011 prog-noos

2012 prog-noos

2013 prognoos

2014 prognoos

Kogutulu (Miljonites eurodes)

1 582

1 756

1 103

[750–1 250]

[750–1 250]

[750–1 250]

[750–1 250]

Ümberkorralduseelne majandustulem (Miljonites eurodes)

418

354

574

[300–600]

[300–600]

[300–600]

[300–600]

Kasum enne maksustamist (Miljonites eurodes)

295

18

318

[200–500]

[200–500]

[200–500]

[200–500]

Kulude ja tulude suhe (CIR) (%)

39

32

52

[40–60]

[40–60]

[40–60]

[40–60]

Sektorite vara kokku (miljardites eurodes)

113

97

88

[60–90]

[60–90]

[60–90]

82

| (92) | Järgmistes tabelites on esitatud HSH rahastamiskava, mille puhul on arvesse võetud üldist rahastamisstrateegiat ja USA dollarites rahastamise strateegiat.

  Tabel 9


  HSH rahastamiskava ajavahemikul 2010–2014











  (miljardites eurodes) |
| --- | --- |
| Maht rahastamisallikate lõikes | 2010 tegelik näitaja | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Tagatud võlakirjad | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Riigigarantiiga pikaajalised võlakohustused | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pikaajalised tagamata esimese järjekoha võlakirjakohustused | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lühikese tähtajaga rahastamine raha- ja kapitaliturgudel | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Muu rahastamine raha- ja kapitaliturgudel | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Äri- ja eraklientide hoiused (2010. aastani)/ülejäänud hoiused (2011. aasta püsijääk) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Arengupangad ja majanduskrediit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Hübriidinstrumendid (esimese ja teise taseme omavahendid) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kokku | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tuletisinstrumendid | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Koguvara | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Koguvara – (kogukohustused + tuletisinstrumendid), mida rahastatakse lühiajaliste tagatud rahastamisvahendite, üleliigsete hoiuste ja omavahendite kaudu | | [...] | [...] | [...] | [...] |

(92)

Järgmistes tabelites on esitatud HSH rahastamiskava, mille puhul on arvesse võetud üldist rahastamisstrateegiat ja USA dollarites rahastamise strateegiat.

Tabel 9

HSH rahastamiskava ajavahemikul 2010–2014

(miljardites eurodes)

Maht rahastamisallikate lõikes

2010 tegelik näitaja

2011

2012

2013

2014

Tagatud võlakirjad

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Riigigarantiiga pikaajalised võlakohustused

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pikaajalised tagamata esimese järjekoha võlakirjakohustused

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lühikese tähtajaga rahastamine raha- ja kapitaliturgudel

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Muu rahastamine raha- ja kapitaliturgudel

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Äri- ja eraklientide hoiused (2010. aastani)/ülejäänud hoiused (2011. aasta püsijääk)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Arengupangad ja majanduskrediit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Hübriidinstrumendid (esimese ja teise taseme omavahendid)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kokku

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tuletisinstrumendid

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Koguvara

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Koguvara – (kogukohustused + tuletisinstrumendid), mida rahastatakse lühiajaliste tagatud rahastamisvahendite, üleliigsete hoiuste ja omavahendite kaudu

[...]

[...]

[...]

[...]

| (93) | Riigigarantiidega kaetud pika tähtajaga võlakirjade mahtu vähendatakse 44 miljardist eurost (2010. aasta lõpul) [13–18] miljardi euroni (2014. aasta lõpul). Samal ajal vähendatakse HSH koguvara [25–35] miljardi euro võrra. Koguvara ja kogukohustuste vaheline erinevus (mida on korrigeeritud tuletisinstrumentide mõjuga) tekitab rahastamiskavasse lünga, mis tuleb täita tagamata ja tagatud lühikese tähtajaga rahastamisvahendite ning hoiuste ja omavahendite ülejäägi abil. HSH hoiustega seotud kavas võetakse arvesse üksnes stabiilseks peetavat osa koguhoiustest (püsijääk), kusjuures hoiuste tegelik maht on eeldatavasti siiski suurem ja täidab osa rahastamislüngast. Kuigi rahastatud vara ja kohustuste vahelise rahastamislünga saaks osaliselt täita lühikese tähtajaga rahastamisvahenditega raha- ja kapitaliturul, väheneb ümberkorraldusperioodil HSH sõltuvus raha- ja kapitalituru lühikese tähtajaga rahastamisvahenditest absoluutarvudes. Seoses eurodes rahastamise strateegiaga kavatseb HSH suhteliselt suuremal määral kasutada tagatud võlakirju.

  Tabel 10


  USA dollarites rahastamise strateegia (2010–2014)











  (miljardites USA dollarites) |
| --- | --- |
| Maht | 2010 tegelik näitaja | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Rahastamine USA dollarites | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| USA dollarites rahastamine krediidiriski vahetustehingute teel | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Koguvara USA dollarites | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Laevandusega seotud koguvara USA dollarites | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(93)

Riigigarantiidega kaetud pika tähtajaga võlakirjade mahtu vähendatakse 44 miljardist eurost (2010. aasta lõpul) [13–18] miljardi euroni (2014. aasta lõpul). Samal ajal vähendatakse HSH koguvara [25–35] miljardi euro võrra. Koguvara ja kogukohustuste vaheline erinevus (mida on korrigeeritud tuletisinstrumentide mõjuga) tekitab rahastamiskavasse lünga, mis tuleb täita tagamata ja tagatud lühikese tähtajaga rahastamisvahendite ning hoiuste ja omavahendite ülejäägi abil. HSH hoiustega seotud kavas võetakse arvesse üksnes stabiilseks peetavat osa koguhoiustest (püsijääk), kusjuures hoiuste tegelik maht on eeldatavasti siiski suurem ja täidab osa rahastamislüngast. Kuigi rahastatud vara ja kohustuste vahelise rahastamislünga saaks osaliselt täita lühikese tähtajaga rahastamisvahenditega raha- ja kapitaliturul, väheneb ümberkorraldusperioodil HSH sõltuvus raha- ja kapitalituru lühikese tähtajaga rahastamisvahenditest absoluutarvudes. Seoses eurodes rahastamise strateegiaga kavatseb HSH suhteliselt suuremal määral kasutada tagatud võlakirju.

Tabel 10

USA dollarites rahastamise strateegia (2010–2014)

(miljardites USA dollarites)

Maht

2010 tegelik näitaja

2011

2012

2013

2014

Rahastamine USA dollarites

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

USA dollarites rahastamine krediidiriski vahetustehingute teel

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Koguvara USA dollarites

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Laevandusega seotud koguvara USA dollarites

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (94) | Kuigi HSH rahastas 2010. aastal 75 % USA dollarites vääringustatud varadest kõiki välisvaluutasid hõlmavate krediidiriski vahetustehingute abil, tuleb krediidiriski vahetustehinguid vähendada [...] %-ni USA dollarites vääringustatud varade kogusummast (sealhulgas ümberkorraldusüksuse varad). Suhteliselt väiksem sõltuvus krediidiriski vahetustehingute abil rahastamisest saavutatakse USA dollarites vääringustatud varade vähendamise ja seega USA dollarites rahastamise absoluutsumma piiramisega. |
| --- | --- |

(94)

Kuigi HSH rahastas 2010. aastal 75 % USA dollarites vääringustatud varadest kõiki välisvaluutasid hõlmavate krediidiriski vahetustehingute abil, tuleb krediidiriski vahetustehinguid vähendada [...] %-ni USA dollarites vääringustatud varade kogusummast (sealhulgas ümberkorraldusüksuse varad). Suhteliselt väiksem sõltuvus krediidiriski vahetustehingute abil rahastamisest saavutatakse USA dollarites vääringustatud varade vähendamise ja seega USA dollarites rahastamise absoluutsumma piiramisega.

| (95) | Hoiupangad andsid HSH-le 2010. aastal pikaajalisi tagamata rahastamisvahendeid summas [2,5–3,5] miljardit eurot ja pikaajalisi tagatud rahastamisvahendeid summas [200–500] miljonit eurot, st kokku [2,7–4] miljardit eurot. Teised liidumaa pangad andsid seevastu kokku [150–250] miljonit eurot ja muud finantseerimisasutused (era- ja avalik-õiguslikud finantseerimisasutused, v.a hoiupangad ja liidumaade pangad) [1–2] miljardit eurot. |
| --- | --- |

(95)

Hoiupangad andsid HSH-le 2010. aastal pikaajalisi tagamata rahastamisvahendeid summas [2,5–3,5] miljardit eurot ja pikaajalisi tagatud rahastamisvahendeid summas [200–500] miljonit eurot, st kokku [2,7–4] miljardit eurot. Teised liidumaa pangad andsid seevastu kokku [150–250] miljonit eurot ja muud finantseerimisasutused (era- ja avalik-õiguslikud finantseerimisasutused, v.a hoiupangad ja liidumaade pangad) [1–2] miljardit eurot.

| (96) | Muudetud ümberkorralduskava kohaselt tugevnevad ümberkorraldusperioodil HSH kapitalipositsioon ja -määrad ning esimese taseme põhiomavahendite määr suureneb 2014. aasta lõpuks [10–13] %-ni. Komisjoni nõudel nägi HSH finantsprognoosides ette aktsiakapitali suurendamise 500 miljoni euro võrra 2013. aastaks.

  Tabel 11


  HSH kapitalipositsioon (2009–2015) | 2009 tegelik näitaja | 2010 tegelik näitaja | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riskiga kaalutud varad pärast garantiid (Miljardites eurodes) | 71 | 41 | [40–60] | [40–60] | [45–65] | [50–70] | [50–70] |
| Kehtiv garantii (Miljardites eurodes) | 10 | 10 | 7,0 | [< 7,0] | [< 7,0] | [< 5,0] | [< 5,0] |
| Kapitali areng (Miljardites eurodes) | | | | | | | |
| Esimese taseme põhiomavahendid (Miljardites eurodes) | 5,080 | 4,433 | [4 000–6 000] | [4 500–6 500] | [5 000–7 000] | [5 500–7 500] | [6 000–8 000] |
| Esimese taseme omavahendid (Miljardites eurodes) | 7,491 | 6,274 | [5 000–7 000] | [5 500–7 500] | [6 000–8 000] | [6 500–8 500] | [7 000–9 000] |
| Kogukapital (Miljardites eurodes) | 11,523 | 9,400 | [8 000–12 000] | [8 000–12 000] | [8 000–12 000] | [8 000–12 000] | [8 000–12 000] |
| Kapitalimäärad | | | | | | | |
| Esimese taseme põhiomavahendid/riskiga kaalutud varad (%) | 7,1 | 10,7 | [> 7,0] | [> 8,0] | [> 9,0] | [> 10,0] | [> 10,0] |
| Esimese taseme omavahendid/riskiga kaalutud varad (%) | 10,5 | 15,2 | [> 10,0] | [> 10,0] | [> 10,0] | [> 10,0] | [> 10,0] |

(96)

Muudetud ümberkorralduskava kohaselt tugevnevad ümberkorraldusperioodil HSH kapitalipositsioon ja -määrad ning esimese taseme põhiomavahendite määr suureneb 2014. aasta lõpuks [10–13] %-ni. Komisjoni nõudel nägi HSH finantsprognoosides ette aktsiakapitali suurendamise 500 miljoni euro võrra 2013. aastaks.

Tabel 11

HSH kapitalipositsioon (2009–2015)

2009 tegelik näitaja

2010 tegelik näitaja

2011

2012

2013

2014

2015

Riskiga kaalutud varad pärast garantiid (Miljardites eurodes)

71

41

[40–60]

[40–60]

[45–65]

[50–70]

[50–70]

Kehtiv garantii (Miljardites eurodes)

10

10

7,0

[< 7,0]

[< 7,0]

[< 5,0]

[< 5,0]

Kapitali areng (Miljardites eurodes)

Esimese taseme põhiomavahendid (Miljardites eurodes)

5,080

4,433

[4 000–6 000]

[4 500–6 500]

[5 000–7 000]

[5 500–7 500]

[6 000–8 000]

Esimese taseme omavahendid (Miljardites eurodes)

7,491

6,274

[5 000–7 000]

[5 500–7 500]

[6 000–8 000]

[6 500–8 500]

[7 000–9 000]

Kogukapital (Miljardites eurodes)

11,523

9,400

[8 000–12 000]

[8 000–12 000]

[8 000–12 000]

[8 000–12 000]

[8 000–12 000]

Kapitalimäärad

Esimese taseme põhiomavahendid/riskiga kaalutud varad (%)

7,1

10,7

[> 7,0]

[> 8,0]

[> 9,0]

[> 10,0]

[> 10,0]

Esimese taseme omavahendid/riskiga kaalutud varad (%)

10,5

15,2

[> 10,0]

[> 10,0]

[> 10,0]

[> 10,0]

[> 10,0]

4.5.   SAKSAMAA KOHUSTUSED

| (97) | Saksamaa kinnitas, et HSH täidab muudetud ümberkorralduskava, ja esitas käesoleva otsuse I ja III lisas sisalduvad kohustused. |
| --- | --- |

(97)

Saksamaa kinnitas, et HSH täidab muudetud ümberkorralduskava, ja esitas käesoleva otsuse I ja III lisas sisalduvad kohustused.

4.6.   JÄRELEVALVE

| (98) | Saksamaa lubas, et järelevalve eest vastutav usaldusisik koostab põhjalikud kvartaliaruanded. Nimetatud aruanded sisaldavad eelkõige teavet toetusmeetmete eest hüvitise maksmise (kooskõlas komisjoni teatisega langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris, V lisa; edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”) (29) ja muudetud ümberkorralduskava täitmise kohta (kooskõlas komisjoni teatisega finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta, punkt 46; edaspidi „ümberkorraldamist käsitlev teatis”) (30). |
| --- | --- |

(98)

Saksamaa lubas, et järelevalve eest vastutav usaldusisik koostab põhjalikud kvartaliaruanded. Nimetatud aruanded sisaldavad eelkõige teavet toetusmeetmete eest hüvitise maksmise (kooskõlas komisjoni teatisega langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris, V lisa; edaspidi „langenud väärtusega varade teatis”) (29) ja muudetud ümberkorralduskava täitmise kohta (kooskõlas komisjoni teatisega finantssektori elujõulisuse taastamise ja praeguse kriisi olukorras riigiabi eeskirjade kohaste ümberkorraldamismeetmete hindamise kohta, punkt 46; edaspidi „ümberkorraldamist käsitlev teatis”) (30).

5.   HSH-LE ANTUD RIIGIABI HINDAMISEKS AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (99) | Komisjon algatas 30. oktoobril 2009 ametliku uurimismenetluse, et teha kindlaks, kas riskikaitse vastab langenud väärtusega varade teatises abikõlblike varade ning langenud väärtusega varade hindamise (sealhulgas hindamismeetod), hüvitamise ja haldamise suhtes sätestatud tingimustele. Lisaks soovis komisjon uurida rekapitaliseerimismeetme rakendamise tingimusi, kulude jagamist ja konkurentsimoonutuste piiramise meetmeid. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon algatas 30. oktoobril 2009 ametliku uurimismenetluse, et teha kindlaks, kas riskikaitse vastab langenud väärtusega varade teatises abikõlblike varade ning langenud väärtusega varade hindamise (sealhulgas hindamismeetod), hüvitamise ja haldamise suhtes sätestatud tingimustele. Lisaks soovis komisjon uurida rekapitaliseerimismeetme rakendamise tingimusi, kulude jagamist ja konkurentsimoonutuste piiramise meetmeid.

| (100) | Tagatud varade abikõlblikkusega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 40 kahtlust, kas langenud väärtusega varade teatises sätestatud asjaomased tingimused on täidetud, kuna teatises esitatud langenud väärtusega varade määratluse alla sai otseselt liigitada üksnes väikese osa tagatud portfellist. |
| --- | --- |

(100)

Tagatud varade abikõlblikkusega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 40 kahtlust, kas langenud väärtusega varade teatises sätestatud asjaomased tingimused on täidetud, kuna teatises esitatud langenud väärtusega varade määratluse alla sai otseselt liigitada üksnes väikese osa tagatud portfellist.

| (101) | Läbipaistvuse ja teabe avalikustamise kohta märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 43, et HSH on esitanud sõltumatute ekspertide koostatud hindamisaruanded, mis hõlmavad üksnes osa tagatud portfellist – täpsemalt öeldes suurt osa struktureeritud krediidiriski kaitsest. Peale selle ei olnud Saksamaa tookord esitanud järelevalveasutuse kinnitust hindamisprotsessi ja tulemuse kohta. |
| --- | --- |

(101)

Läbipaistvuse ja teabe avalikustamise kohta märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 43, et HSH on esitanud sõltumatute ekspertide koostatud hindamisaruanded, mis hõlmavad üksnes osa tagatud portfellist – täpsemalt öeldes suurt osa struktureeritud krediidiriski kaitsest. Peale selle ei olnud Saksamaa tookord esitanud järelevalveasutuse kinnitust hindamisprotsessi ja tulemuse kohta.

| (102) | Varade haldamisega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 45 kahtlust, kas HSH kavandatud meetmed vastavad langenud väärtusega varade teatises sätestatud tingimustele, kuna kõik varad kajastuvad ka edaspidi HSH bilansis. |
| --- | --- |

(102)

Varade haldamisega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 45 kahtlust, kas HSH kavandatud meetmed vastavad langenud väärtusega varade teatises sätestatud tingimustele, kuna kõik varad kajastuvad ka edaspidi HSH bilansis.

| (103) | Hindamise kohta märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 47, et sõltumatud eksperdid olid hinnanud üksnes struktureeritud laenuportfelli ja komisjoni käsutuses ei olnud tollal piisavat teavet, et hinnata kogu portfelli tegelikku majanduslikku väärtust. Lisaks märkis komisjon, et ta soovib kontrollida HSH poolt tagatud varade puhul aluseks võetud korrelatsioonieeldusi. |
| --- | --- |

(103)

Hindamise kohta märkis komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 47, et sõltumatud eksperdid olid hinnanud üksnes struktureeritud laenuportfelli ja komisjoni käsutuses ei olnud tollal piisavat teavet, et hinnata kogu portfelli tegelikku majanduslikku väärtust. Lisaks märkis komisjon, et ta soovib kontrollida HSH poolt tagatud varade puhul aluseks võetud korrelatsioonieeldusi.

| (104) | Hüvitise maksmisega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 49 kahtlust, kas kulude jagamine on asjakohane, kuna langenud väärtusega varade teatise kohaselt tuleb HSH-lt nõuda, et ta kataks esimese järjekoha kahju klausli kaudu osa (üldjuhul vähemalt 10 %) kahjumist või riskidest. Lisaks väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 51 ja järgnevates punktides kahtlust, kas 400 baaspunkti suurune tasu on piisav hüvitis avalik-õiguslike omanike võetud riskide eest. |
| --- | --- |

(104)

Hüvitise maksmisega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 49 kahtlust, kas kulude jagamine on asjakohane, kuna langenud väärtusega varade teatise kohaselt tuleb HSH-lt nõuda, et ta kataks esimese järjekoha kahju klausli kaudu osa (üldjuhul vähemalt 10 %) kahjumist või riskidest. Lisaks väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 51 ja järgnevates punktides kahtlust, kas 400 baaspunkti suurune tasu on piisav hüvitis avalik-õiguslike omanike võetud riskide eest.

| (105) | Elujõulisuse taastamisega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 59 kahtlust, kas HSH on suuteline taastama pikaajalist elujõulisust. Võttes arvesse HSH suurt sõltuvust raha- ja kapitaliturust, siis kahtles komisjon eriti selles, kas esitatud refinantseerimisstrateegia üksinda on pärast riigigarantiide lõppemist keskpikas ja pikas plaanis jätkusuutlik. |
| --- | --- |

(105)

Elujõulisuse taastamisega seoses väljendas komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 59 kahtlust, kas HSH on suuteline taastama pikaajalist elujõulisust. Võttes arvesse HSH suurt sõltuvust raha- ja kapitaliturust, siis kahtles komisjon eriti selles, kas esitatud refinantseerimisstrateegia üksinda on pärast riigigarantiide lõppemist keskpikas ja pikas plaanis jätkusuutlik.

| (106) | Menetluse algatamise otsuse punktides 60 ja 61 kahtles komisjon algse ümberkorralduskava aluseks olevates kasvu- ja kasumieelduste õigsuses. Komisjoni kahtles eriti selles, kas pank suudab saavutada suuremat kasumimarginaali erapanganduse sektoris ning prognoositud kasvu laevandus- ja transpordisektoris, milles HSH-l oli juba suhteliselt suur turuosa. |
| --- | --- |

(106)

Menetluse algatamise otsuse punktides 60 ja 61 kahtles komisjon algse ümberkorralduskava aluseks olevates kasvu- ja kasumieelduste õigsuses. Komisjoni kahtles eriti selles, kas pank suudab saavutada suuremat kasumimarginaali erapanganduse sektoris ning prognoositud kasvu laevandus- ja transpordisektoris, milles HSH-l oli juba suhteliselt suur turuosa.

| (107) | Menetluse algatamise otsuse punktis 62 väljendas komisjon kahtlust seoses asjaoluga, et kuigi HSH soovib jätkata rahvusvahelisi tehinguid kapitaliturul suures mahus, märgib ta siiski samal ajal, et kavatseb oma ärimudelis taas rohkem keskenduda piirkondlikule äritegevusele. Menetluse algatamise otsuse punktis 63 kahtles komisjon selles, kas oletus, et HSH suudab 2013. aastal taastada varasema krediidireitingu A, on realistlik. |
| --- | --- |

(107)

Menetluse algatamise otsuse punktis 62 väljendas komisjon kahtlust seoses asjaoluga, et kuigi HSH soovib jätkata rahvusvahelisi tehinguid kapitaliturul suures mahus, märgib ta siiski samal ajal, et kavatseb oma ärimudelis taas rohkem keskenduda piirkondlikule äritegevusele. Menetluse algatamise otsuse punktis 63 kahtles komisjon selles, kas oletus, et HSH suudab 2013. aastal taastada varasema krediidireitingu A, on realistlik.

| (108) | Omapanuse kohta märkis komisjon, et algne ümberkorralduskava ei sisalda kaugeleulatuvaid ettepanekuid. Omapanuse maht võõrandamistehingute vormis jääb ebamääraseks. Seoses vähemusaktsionäride kaasamisega kulude jagamisse kahtles komisjon HSH hinnangus ja seega ka uute emiteeritavate aktsiate hinnas. Menetluse algatamise otsuse punktides 10 ja 32 väljendas komisjon kahtlust, et rekapitaliseerimisest kõrvale jäänud hoiupankade liidud ja Flowers võisid saada kapitalisüstist kasu, sest omandasid HSHs liiga suure osaluse. |
| --- | --- |

(108)

Omapanuse kohta märkis komisjon, et algne ümberkorralduskava ei sisalda kaugeleulatuvaid ettepanekuid. Omapanuse maht võõrandamistehingute vormis jääb ebamääraseks. Seoses vähemusaktsionäride kaasamisega kulude jagamisse kahtles komisjon HSH hinnangus ja seega ka uute emiteeritavate aktsiate hinnas. Menetluse algatamise otsuse punktides 10 ja 32 väljendas komisjon kahtlust, et rekapitaliseerimisest kõrvale jäänud hoiupankade liidud ja Flowers võisid saada kapitalisüstist kasu, sest omandasid HSHs liiga suure osaluse.

6.   SAKSAMAA MÄRKUSED

| (109) | Saksamaa esitas 17. detsembril 2009 liidumaade ja HSH ühised märkused menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(109)

Saksamaa esitas 17. detsembril 2009 liidumaade ja HSH ühised märkused menetluse algatamise otsuse kohta.

6.1.   MÄRKUSED RISKIKAITSE KOHTA

| (110) | Saksamaa leidis, et komisjoni antud õiguslik hinnang riskikaitse kohta on väär, sest see tugineb langenud väärtusega varade teatisele, mis ei ole käesoleval juhul kohaldatav. |
| --- | --- |

(110)

Saksamaa leidis, et komisjoni antud õiguslik hinnang riskikaitse kohta on väär, sest see tugineb langenud väärtusega varade teatisele, mis ei ole käesoleval juhul kohaldatav.

| (111) | Saksamaa ei nõustunud komisjoniga, et langenud väärtusega varade teatise kohaldamine on igal juhul kohustuslik ja komisjon pidi meetme võtmise või sellest teatamise ajast olenemata kohaldama otsuse tegemise ajal kehtinud õigusnorme ja teatisi (31). Saksamaa arvates saab sellega nõustuda üksnes juhul, kui asjaomaste õigusnormide või teatiste reguleerimisala on avatud, mis käesoleval juhul nii ei ole. Lisaks väitis Saksamaa, et langenud väärtusega varade teatis ei hõlma kõiki langenud väärtusega varadele suunatud toetusmeetmete liike. Saksamaa leiab, et langenud väärtusega varade teatist tuleb käsitada üksnes haldusaktina, mille ainus eesmärk on tagada ühtne haldustava ja mis on siduv üksnes komisjonile. Riskikaitse kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata otseselt ELi toimimise lepingu alusel. Kuna Saksamaa arvates ei kuulu teise järjekoha kahju garantii eesmärk ja tagatud portfelli koosseis langenud väärtusega varade teatise reguleerimisalasse, on tõendatud, et langenud väärtusega varade teatis ei ole HSHga seotud juhul kohaldatav. |
| --- | --- |

(111)

Saksamaa ei nõustunud komisjoniga, et langenud väärtusega varade teatise kohaldamine on igal juhul kohustuslik ja komisjon pidi meetme võtmise või sellest teatamise ajast olenemata kohaldama otsuse tegemise ajal kehtinud õigusnorme ja teatisi (31). Saksamaa arvates saab sellega nõustuda üksnes juhul, kui asjaomaste õigusnormide või teatiste reguleerimisala on avatud, mis käesoleval juhul nii ei ole. Lisaks väitis Saksamaa, et langenud väärtusega varade teatis ei hõlma kõiki langenud väärtusega varadele suunatud toetusmeetmete liike. Saksamaa leiab, et langenud väärtusega varade teatist tuleb käsitada üksnes haldusaktina, mille ainus eesmärk on tagada ühtne haldustava ja mis on siduv üksnes komisjonile. Riskikaitse kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata otseselt ELi toimimise lepingu alusel. Kuna Saksamaa arvates ei kuulu teise järjekoha kahju garantii eesmärk ja tagatud portfelli koosseis langenud väärtusega varade teatise reguleerimisalasse, on tõendatud, et langenud väärtusega varade teatis ei ole HSHga seotud juhul kohaldatav.

| (112) | Saksamaa selgitas, et langenud väärtusega varade teatise kohaldamise tulemusel võib hindamine põhineda vääral raamistikul, mis on HSH-le abielemendi, portfelli väärtuse, hüvitise suuruse ja ümberkorraldamise vajaduse kindlaksmääramise seisukohast ebasoodne. |
| --- | --- |

(112)

Saksamaa selgitas, et langenud väärtusega varade teatise kohaldamise tulemusel võib hindamine põhineda vääral raamistikul, mis on HSH-le abielemendi, portfelli väärtuse, hüvitise suuruse ja ümberkorraldamise vajaduse kindlaksmääramise seisukohast ebasoodne.

| (113) | Saksamaa viitas menetluse algatamise otsuse punktile 38, milles komisjon märkis, et peamiselt ettevõtjatele antavatest laenudest koosneva portfelli turuväärtust on raske hinnata. Saksamaa käsitas neid raskusi tõendina selle kohta, et teise järjekoha kahju garantiid ei tule hinnata langenud väärtusega varade teatise alusel, ja selgitas, et komisjon saab ekstrapoleerimise teel abisumma, mille suurus võrdub garantii nominaalväärtusega. Ainuüksi see tulemus tõendab, et valitud meetod peab olema väär, sest see tähendaks, et komisjon võrdsustab valitud riskikaitse abielementi silmas pidades sama suure rekapitaliseerimisega, kuigi need meetmed on erinevad. Rekapitaliseerimine kujutab endast pikaajalist kapitalisüsti, kuid garantii puhul on tegemist tagatud varade tähtajaga piiratud ja üksnes regulatiivselt toimiva stabiliseerimismeetmega. |
| --- | --- |

(113)

Saksamaa viitas menetluse algatamise otsuse punktile 38, milles komisjon märkis, et peamiselt ettevõtjatele antavatest laenudest koosneva portfelli turuväärtust on raske hinnata. Saksamaa käsitas neid raskusi tõendina selle kohta, et teise järjekoha kahju garantiid ei tule hinnata langenud väärtusega varade teatise alusel, ja selgitas, et komisjon saab ekstrapoleerimise teel abisumma, mille suurus võrdub garantii nominaalväärtusega. Ainuüksi see tulemus tõendab, et valitud meetod peab olema väär, sest see tähendaks, et komisjon võrdsustab valitud riskikaitse abielementi silmas pidades sama suure rekapitaliseerimisega, kuigi need meetmed on erinevad. Rekapitaliseerimine kujutab endast pikaajalist kapitalisüsti, kuid garantii puhul on tegemist tagatud varade tähtajaga piiratud ja üksnes regulatiivselt toimiva stabiliseerimismeetmega.

| (114) | Saksamaa sõnul näitab abielemendi tuletamine turuväärtusest, et komisjon mõistab riskikaitse olemust valesti, sest see ei kaitse turuväärtuse kõikumise eest. Komisjon peab teise järjekoha kahju garantiiga seotud abielemendi kindlaks määrama pigem üldiste riigiabieeskirjade alusel ja tuginedes eelkõige komisjoni teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (32) (edaspidi „garantiisid käsitlev teatis”). Saksamaa arvates oleks garantiisid käsitleva teatise kohaldamise korral – juhul kui riskikaitse hüvitisena maksta turupõhist tasu – abielement väiksem. |
| --- | --- |

(114)

Saksamaa sõnul näitab abielemendi tuletamine turuväärtusest, et komisjon mõistab riskikaitse olemust valesti, sest see ei kaitse turuväärtuse kõikumise eest. Komisjon peab teise järjekoha kahju garantiiga seotud abielemendi kindlaks määrama pigem üldiste riigiabieeskirjade alusel ja tuginedes eelkõige komisjoni teatisele EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (32) (edaspidi „garantiisid käsitlev teatis”). Saksamaa arvates oleks garantiisid käsitleva teatise kohaldamise korral – juhul kui riskikaitse hüvitisena maksta turupõhist tasu – abielement väiksem.

| (115) | Saksamaa leiab, et isegi kui langenud väärtusega varade teatis on teise järjekoha kahju garantii suhtes kohaldatav, on komisjon teinud selle kohaldamisel vigu nii seoses abielemendi kindlaksmääramise ja hüvitise suuruse arvutamisega kui ka kulude jagamise ja varahaldusega ümberkorraldusüksuses. Teise järjekoha kahju garantii abielement on väär, sest portfelli üleandmise ja turuväärtusega seotud eeldused on väärad. Kapitalitoetuse hüvitamise kohta märkis Saksamaa, et menetluse algatamise otsuses esitatud kapitalitoetuse hinnang põhineb vananenud andmetel. Uute andmete alusel on kapitalitoetus palju väiksem. Esialgne hinnang kulude jagamise kohta on samuti väär ja liiga piiratud, sest komisjon tugineb üksnes garantii esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriale, mis on tunduvalt väiksem langenud väärtusega varade teatises sätestatud tingimusest, et esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria peab moodustama 10 % tagatud portfellist. Kulude jagamise ja absoluutarvudes väljendatud esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria vahel puudub igasugune seos. Pealegi kannab HSH kogu kahju, mis ületab teise järjekoha kahju garantiid. Varahalduse kohta selgitas Saksamaa, et langenud väärtusega varade teatise põhimõtted ei ole HSH riskikaitse suhtes kohaldatavad ja kogu riskikaitsega hõlmatud vara eraldi haldamine ei ole mõttekas. HSH kavatseb luua ümberkorraldusüksuse ning hoida põhipanka ja ümberkorraldusüksust funktsionaalses ja organisatsioonilises mõttes selgelt lahus; see hõlmab ka juhatust. |
| --- | --- |

(115)

Saksamaa leiab, et isegi kui langenud väärtusega varade teatis on teise järjekoha kahju garantii suhtes kohaldatav, on komisjon teinud selle kohaldamisel vigu nii seoses abielemendi kindlaksmääramise ja hüvitise suuruse arvutamisega kui ka kulude jagamise ja varahaldusega ümberkorraldusüksuses. Teise järjekoha kahju garantii abielement on väär, sest portfelli üleandmise ja turuväärtusega seotud eeldused on väärad. Kapitalitoetuse hüvitamise kohta märkis Saksamaa, et menetluse algatamise otsuses esitatud kapitalitoetuse hinnang põhineb vananenud andmetel. Uute andmete alusel on kapitalitoetus palju väiksem. Esialgne hinnang kulude jagamise kohta on samuti väär ja liiga piiratud, sest komisjon tugineb üksnes garantii esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriale, mis on tunduvalt väiksem langenud väärtusega varade teatises sätestatud tingimusest, et esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria peab moodustama 10 % tagatud portfellist. Kulude jagamise ja absoluutarvudes väljendatud esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria vahel puudub igasugune seos. Pealegi kannab HSH kogu kahju, mis ületab teise järjekoha kahju garantiid. Varahalduse kohta selgitas Saksamaa, et langenud väärtusega varade teatise põhimõtted ei ole HSH riskikaitse suhtes kohaldatavad ja kogu riskikaitsega hõlmatud vara eraldi haldamine ei ole mõttekas. HSH kavatseb luua ümberkorraldusüksuse ning hoida põhipanka ja ümberkorraldusüksust funktsionaalses ja organisatsioonilises mõttes selgelt lahus; see hõlmab ka juhatust.

| (116) | Saksamaa ei nõustu menetluse algatamise otsuse punktis 47 esitatud hinnanguga portfelli kohta. Tagatud portfelli puhul on peamiselt tegemist klassikaliste laenutehingutega, mida ei saa automaatselt hinnata rahavoogude alusel. Samuti ei ole „kompleksse” vara hindamiseeskiri, mille eesmärk on üldise väärtuste allahindluse abil simuleerida ebakindlust turul, käesoleval juhul tagatud vara hindamiseks sobiv. Kui väliseksperdid hindasid HSH CIP-portfelli rahavoogude alusel, siis palju suurema laenuportfelli varasid hinnati tavapärase pangandussektoris kasutatava ja asjaomaste regulatiivsete normidega kooskõlas oleva krediidiriski analüüsi alusel, milles asetatakse suurem rõhk laenuvõtja krediidivõimele. |
| --- | --- |

(116)

Saksamaa ei nõustu menetluse algatamise otsuse punktis 47 esitatud hinnanguga portfelli kohta. Tagatud portfelli puhul on peamiselt tegemist klassikaliste laenutehingutega, mida ei saa automaatselt hinnata rahavoogude alusel. Samuti ei ole „kompleksse” vara hindamiseeskiri, mille eesmärk on üldise väärtuste allahindluse abil simuleerida ebakindlust turul, käesoleval juhul tagatud vara hindamiseks sobiv. Kui väliseksperdid hindasid HSH CIP-portfelli rahavoogude alusel, siis palju suurema laenuportfelli varasid hinnati tavapärase pangandussektoris kasutatava ja asjaomaste regulatiivsete normidega kooskõlas oleva krediidiriski analüüsi alusel, milles asetatakse suurem rõhk laenuvõtja krediidivõimele.

| (117) | Saksamaa väitis, nagu menetluse algatamise otsuses märgitud, et langenud väärtusega varade teatises sätestatud hindamismeetodite kohaldamine teise järjekoha kahju garantii suhtes ei ole asjakohane ja hüvitise suurus tuleb kindlaks määrata garantiisid käsitleva teatise alusel. Teabevahetuse käigus, mis hõlmas ka mitut kohtumist ja telefonikõnet, esitas Saksamaa ajavahemikul 2010. aasta jaanuarist kuni augustini teabe eesmärgiga tõendada, et [...] suuruse summa täielik tagastamine raskendaks HSH elujõulisuse taastamist. |
| --- | --- |

(117)

Saksamaa väitis, nagu menetluse algatamise otsuses märgitud, et langenud väärtusega varade teatises sätestatud hindamismeetodite kohaldamine teise järjekoha kahju garantii suhtes ei ole asjakohane ja hüvitise suurus tuleb kindlaks määrata garantiisid käsitleva teatise alusel. Teabevahetuse käigus, mis hõlmas ka mitut kohtumist ja telefonikõnet, esitas Saksamaa ajavahemikul 2010. aasta jaanuarist kuni augustini teabe eesmärgiga tõendada, et [...] suuruse summa täielik tagastamine raskendaks HSH elujõulisuse taastamist.

6.2.   MÄRKUSED REKAPITALISEERIMISE KOHTA

| (118) | Saksamaa leidis, et komisjon on teinud ka rekapitaliseerimise hindamisel vigu seoses HSH väärtuse hindamisega ja õigusliku hinnangu andmisega asjaolule, et kasu said rekapitaliseerimisest kõrvale jäänud vähemusaktsionärid. |
| --- | --- |

(118)

Saksamaa leidis, et komisjon on teinud ka rekapitaliseerimise hindamisel vigu seoses HSH väärtuse hindamisega ja õigusliku hinnangu andmisega asjaolule, et kasu said rekapitaliseerimisest kõrvale jäänud vähemusaktsionärid.

| (119) | Saksamaa leiab, et komisjoni kahtlused ettevõtte väärtuse hindamise suhtes tulenevad sellest, et faktilised asjaolud on vääralt kindlaks tehtud. Seepärast ei ole tähtis, et PwC esialgses hinnangus ettevõtte väärtuse kohta ei ole arvesse võetud S&P poolset krediidireitingu langetamist, ja piisavalt põhjendatult võib eeldada, et HSH-l on 2013. aastal taas krediidireiting A. |
| --- | --- |

(119)

Saksamaa leiab, et komisjoni kahtlused ettevõtte väärtuse hindamise suhtes tulenevad sellest, et faktilised asjaolud on vääralt kindlaks tehtud. Seepärast ei ole tähtis, et PwC esialgses hinnangus ettevõtte väärtuse kohta ei ole arvesse võetud S&P poolset krediidireitingu langetamist, ja piisavalt põhjendatult võib eeldada, et HSH-l on 2013. aastal taas krediidireiting A.

| (120) | Mis puudutab uute aktsiate väljalaskehinda, siis börsil noteeritud pankade puhul on hinnaalandused vahemikus 30–60 % tavapärased. HSH väärtuse hindamine on sobiv alus uute aktsiate hinna kindlaksmääramiseks ja HSH vanad aktsionärid ei saanud toetusmeetmetest kasu, kuna nad ei omandanud HSHs liiga suurt osalust. |
| --- | --- |

(120)

Mis puudutab uute aktsiate väljalaskehinda, siis börsil noteeritud pankade puhul on hinnaalandused vahemikus 30–60 % tavapärased. HSH väärtuse hindamine on sobiv alus uute aktsiate hinna kindlaksmääramiseks ja HSH vanad aktsionärid ei saanud toetusmeetmetest kasu, kuna nad ei omandanud HSHs liiga suurt osalust.

6.3.   MÄRKUSED RISKIKAITSE JA REKAPITALISEERIMISE KOHTA, VÕTTES ARVESSE AVALIK-ÕIGUSLIKE OMANIKE GARANDI VASTUTUST

| (121) | Saksamaa märkis, et päästmisabi andmata jätmise korral oleks HSH tulnud likvideerida ja avalik-õiguslikud omanikud oleksid seejärel pidanud rakendama garandi vastutust, mis oleks põhjustanud palju suuremat kahju. Võimalikke nõudeid garandi vastutuse raames oli hinnanguliselt ligikaudu vähemalt 30 miljardit eurot. Saksamaa märkis, et eraõiguslik investor oleks suurema kahju vältimiseks võtnud samas olukorras sarnaseid päästmismeetmed nagu avalik-õiguslikud omanikud. |
| --- | --- |

(121)

Saksamaa märkis, et päästmisabi andmata jätmise korral oleks HSH tulnud likvideerida ja avalik-õiguslikud omanikud oleksid seejärel pidanud rakendama garandi vastutust, mis oleks põhjustanud palju suuremat kahju. Võimalikke nõudeid garandi vastutuse raames oli hinnanguliselt ligikaudu vähemalt 30 miljardit eurot. Saksamaa märkis, et eraõiguslik investor oleks suurema kahju vältimiseks võtnud samas olukorras sarnaseid päästmismeetmed nagu avalik-õiguslikud omanikud.

| (122) | Saksamaa leiab, et päästmisabi vastab erainvestori kriteeriumile (st turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte kohaldamist) ega kujuta endast seetõttu riigiabi. Nimetatud kriteeriumi tingimused on täidetud, kui võib põhjendatult väita, et ettevõtja saavutab taas elujõulisuse ja likvideerimiskulud ületavad kapitalimeetmetega seotud kulusid (33). Saksamaa arvates on 1. septembril 2009 esitatud esialgne ümberkorralduskava piisav tõend HSH suutlikkuse kohta taastada oma elujõulisus. Seoses likvideerimiskulude hindamisega selgitas Saksamaa, et vahet tuleb teha kohustustel, mida liidumaad peavad võtma HSH omanikuna, ning kohustustel, mis neil on avaliku võimu kandjana. Likvideerimiskulude hindamisel ei või arvesse võtta liidumaade kohustusi, mis neil on avaliku võimu kandjana (nt töötushüvitised ja sotsiaalkindlustusmaksed). Likvideerimiskulude hindamisel tuleb arvesse võtta üksnes neid kohustusi, mida liidumaad peavad võtma HSH omanikuna. Kohtuotsusele Linde (34) tuginedes leidis Saksamaa, et erainvestori kriteeriumi kohaldamisel tuleb arvesse võtta kulutusi, mis on seotud varem õiguspäraselt antud abiga. Komisjon on garandi vastutuse heaks kiitnud ja see kujutab endast seega siseturuga kokkusobivat abi. Pealegi käsitatakse garandi vastutusest tulenevaid kohustusi liidumaade kohustustena, mis neil on HSH omanikuna, ja mitte kohustustena, mis neil on avaliku võimu kandjana. Garandi vastutust võib olemuselt võrrelda garantiikirjaga. Seepärast tuleb likvideerimiskulude hindamisel võtta vähemalt 30 miljardi euro ulatuses arvesse avalik-õiguslike omanike kohustusi, mis neil on garandi vastutusest tulenevalt. Saksamaa leidis, et likvideerimiskulud on palju suuremad kui avalik-õiguslike omanike poolt HSH kasuks võetud kapitalimeetmete kulud. Seepärast leiab Saksamaa, et erainvestori kriteeriumi tingimused on täidetud ja päästmisabi ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(122)

Saksamaa leiab, et päästmisabi vastab erainvestori kriteeriumile (st turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte kohaldamist) ega kujuta endast seetõttu riigiabi. Nimetatud kriteeriumi tingimused on täidetud, kui võib põhjendatult väita, et ettevõtja saavutab taas elujõulisuse ja likvideerimiskulud ületavad kapitalimeetmetega seotud kulusid (33). Saksamaa arvates on 1. septembril 2009 esitatud esialgne ümberkorralduskava piisav tõend HSH suutlikkuse kohta taastada oma elujõulisus. Seoses likvideerimiskulude hindamisega selgitas Saksamaa, et vahet tuleb teha kohustustel, mida liidumaad peavad võtma HSH omanikuna, ning kohustustel, mis neil on avaliku võimu kandjana. Likvideerimiskulude hindamisel ei või arvesse võtta liidumaade kohustusi, mis neil on avaliku võimu kandjana (nt töötushüvitised ja sotsiaalkindlustusmaksed). Likvideerimiskulude hindamisel tuleb arvesse võtta üksnes neid kohustusi, mida liidumaad peavad võtma HSH omanikuna. Kohtuotsusele Linde (34) tuginedes leidis Saksamaa, et erainvestori kriteeriumi kohaldamisel tuleb arvesse võtta kulutusi, mis on seotud varem õiguspäraselt antud abiga. Komisjon on garandi vastutuse heaks kiitnud ja see kujutab endast seega siseturuga kokkusobivat abi. Pealegi käsitatakse garandi vastutusest tulenevaid kohustusi liidumaade kohustustena, mis neil on HSH omanikuna, ja mitte kohustustena, mis neil on avaliku võimu kandjana. Garandi vastutust võib olemuselt võrrelda garantiikirjaga. Seepärast tuleb likvideerimiskulude hindamisel võtta vähemalt 30 miljardi euro ulatuses arvesse avalik-õiguslike omanike kohustusi, mis neil on garandi vastutusest tulenevalt. Saksamaa leidis, et likvideerimiskulud on palju suuremad kui avalik-õiguslike omanike poolt HSH kasuks võetud kapitalimeetmete kulud. Seepärast leiab Saksamaa, et erainvestori kriteeriumi tingimused on täidetud ja päästmisabi ei kujuta endast riigiabi.

6.4.   MÄRKUSED HSH ÄRIMUDELI JÄTKUSUUTLIKKUSE KOHTA

| (123) | Kuigi Saksamaa pidas menetluse algatamise otsuse punktis 62 esitatud esialgset hinnangut HSH ärimudeli kohta esmalt negatiivseks, ajakohastas ta komisjoni konkurentsialaste kahtluste kõrvaldamiseks oma esialgset ümberkorralduskava. |
| --- | --- |

(123)

Kuigi Saksamaa pidas menetluse algatamise otsuse punktis 62 esitatud esialgset hinnangut HSH ärimudeli kohta esmalt negatiivseks, ajakohastas ta komisjoni konkurentsialaste kahtluste kõrvaldamiseks oma esialgset ümberkorralduskava.

6.5.   MÄRKUSED OMAPANUSE JA TASAKAALUSTUSMEETMETE KOHTA

| (124) | Saksamaa märkis, et esialgses ümberkorralduskavas ettenähtud meetmetega, mille eesmärk on täita sobiva omapanuse tingimused – meetmete eest hüvitise maksmine, kapitalireservide kasutuselevõtmine, oluliste osaluste loovutamine ja kulude vähendamine –, saavutatakse kokku 5,9 miljardi euro suurune omapanus ja seetõttu on need meetmed piisavad. |
| --- | --- |

(124)

Saksamaa märkis, et esialgses ümberkorralduskavas ettenähtud meetmetega, mille eesmärk on täita sobiva omapanuse tingimused – meetmete eest hüvitise maksmine, kapitalireservide kasutuselevõtmine, oluliste osaluste loovutamine ja kulude vähendamine –, saavutatakse kokku 5,9 miljardi euro suurune omapanus ja seetõttu on need meetmed piisavad.

| (125) | Kavandatud tasakaalustusmeetmeid – bilansimahu vähendamine, kasumlikest äriportfellidest loobumine, välisriikides asuvast 21 filiaalist 12 filiaali sulgemine (35) ja oluliste osaluste loovutamine (REAG ja DAL) (36) – pidas Saksamaa esialgu küll piisavaks, kuid muutis neid siiski veel kord muudetud ümberkorralduskavas. |
| --- | --- |

(125)

Kavandatud tasakaalustusmeetmeid – bilansimahu vähendamine, kasumlikest äriportfellidest loobumine, välisriikides asuvast 21 filiaalist 12 filiaali sulgemine (35) ja oluliste osaluste loovutamine (REAG ja DAL) (36) – pidas Saksamaa esialgu küll piisavaks, kuid muutis neid siiski veel kord muudetud ümberkorralduskavas.

7.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (126) | Komisjon sai märkusi ka kolmandatelt isikutelt. 30. novembril ja 11. detsembril 2009 esitasid oma märkused hoiupankade liidud ja 17. detsembril 2009 Flowers. |
| --- | --- |

(126)

Komisjon sai märkusi ka kolmandatelt isikutelt. 30. novembril ja 11. detsembril 2009 esitasid oma märkused hoiupankade liidud ja 17. detsembril 2009 Flowers.

7.1.   SGVSH JA SVB MÄRKUSED

| (127) | Hoiupankade liidud ei nõustunud komisjoni esialgse seisukohaga, mille kohaselt nad said ebaproportsionaalselt suurt kasu HSH avalik-õiguslike aktsionäride korraldatud HSH rekapitaliseerimisest, sest uute aktsiate väljalaskehind oli hoiupankade liitude arvates üsna madal. |
| --- | --- |

(127)

Hoiupankade liidud ei nõustunud komisjoni esialgse seisukohaga, mille kohaselt nad said ebaproportsionaalselt suurt kasu HSH avalik-õiguslike aktsionäride korraldatud HSH rekapitaliseerimisest, sest uute aktsiate väljalaskehind oli hoiupankade liitude arvates üsna madal.

| (128) | HSHga seotud menetluse jagamine osadeks selliselt, et ühes menetluses kiidetakse toetusmeetmed heaks ja teises menetluses uuritakse vähemusaktsionäridele antud võimaliku kaudse abi küsimust, on vastuolus määruse (EÜ) nr 659/1999 (37) (edaspidi „menetlusmäärus”) artikliga 7. Toetusmeede ei saa olla üheaegselt (HSH kasuks võttes) siseturuga kokkusobiv ja HSH aktsionäre arvesse võttes siseturuga kokkusobimatu. Kui hoiupankade liite ja Flowersit silmas pidades tehakse rekapitaliseerimise kohta negatiivne otsus, võiks järeldada, et rekapitaliseerimine kujutab endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi. Hoiupankade liitude arvates peaks komisjon käsitlema vähemusaktsionäride kaasamist kulude jagamisse rekapitaliseerimisel tekkivate kulude jagamise üldise hindamise raames. |
| --- | --- |

(128)

HSHga seotud menetluse jagamine osadeks selliselt, et ühes menetluses kiidetakse toetusmeetmed heaks ja teises menetluses uuritakse vähemusaktsionäridele antud võimaliku kaudse abi küsimust, on vastuolus määruse (EÜ) nr 659/1999 (37) (edaspidi „menetlusmäärus”) artikliga 7. Toetusmeede ei saa olla üheaegselt (HSH kasuks võttes) siseturuga kokkusobiv ja HSH aktsionäre arvesse võttes siseturuga kokkusobimatu. Kui hoiupankade liite ja Flowersit silmas pidades tehakse rekapitaliseerimise kohta negatiivne otsus, võiks järeldada, et rekapitaliseerimine kujutab endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi. Hoiupankade liitude arvates peaks komisjon käsitlema vähemusaktsionäride kaasamist kulude jagamisse rekapitaliseerimisel tekkivate kulude jagamise üldise hindamise raames.

| (129) | Vähemusaktsionäride osaluse vähenemine, mis on komisjoni arvates ebapiisav, ei saa hoiupankade liitude hinnangul olla riigiabi. Hoiupankade liidud leiavad, et osaluse vähenemine on rekapitaliseerimise teisejärguline mõju. Lisaks ei ole täidetud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimused, sest hoiupankade liidud ei ole ettevõtjad riigiabieeskirjade tähenduses. SGVSH ja SVB ei tegutse ise ühelgi turul, vaid omavad üksnes oma liikmete (Hamburgi ja Schleswig-Holsteini avalik-õiguslikud hoiupangad) osalusi. Hoiupankade liitudele tulenev eelis võiks äärmisel juhul seisneda HSH aktsiate väärtuse suurenemises, mis on omane kõigile kapitalisüstidele. Peale selle ei pärine väidetav eelis riigi vahenditest. Osaluse vähenemise aste sõltub aktsiate arvust ja hinnast. Otsust hinna kohta ei teinud siiski riik, vaid see võeti vastu aktsionäride üldkoosolekul. Kõnealust otsust ei saa omistada riigile ja kooskõlas otsusega kohtuasjas Stardust Marine (38) ei saa seda käsitada riigiabina. Väidetav eelis ei mõjutanud mingil juhul hoiupankade konkurentsiseisundit asjaomastel turgudel. Seega ei moonuta väidetav eelis konkurentsi ega kahjusta liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(129)

Vähemusaktsionäride osaluse vähenemine, mis on komisjoni arvates ebapiisav, ei saa hoiupankade liitude hinnangul olla riigiabi. Hoiupankade liidud leiavad, et osaluse vähenemine on rekapitaliseerimise teisejärguline mõju. Lisaks ei ole täidetud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tingimused, sest hoiupankade liidud ei ole ettevõtjad riigiabieeskirjade tähenduses. SGVSH ja SVB ei tegutse ise ühelgi turul, vaid omavad üksnes oma liikmete (Hamburgi ja Schleswig-Holsteini avalik-õiguslikud hoiupangad) osalusi. Hoiupankade liitudele tulenev eelis võiks äärmisel juhul seisneda HSH aktsiate väärtuse suurenemises, mis on omane kõigile kapitalisüstidele. Peale selle ei pärine väidetav eelis riigi vahenditest. Osaluse vähenemise aste sõltub aktsiate arvust ja hinnast. Otsust hinna kohta ei teinud siiski riik, vaid see võeti vastu aktsionäride üldkoosolekul. Kõnealust otsust ei saa omistada riigile ja kooskõlas otsusega kohtuasjas Stardust Marine (38) ei saa seda käsitada riigiabina. Väidetav eelis ei mõjutanud mingil juhul hoiupankade konkurentsiseisundit asjaomastel turgudel. Seega ei moonuta väidetav eelis konkurentsi ega kahjusta liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (130) | Hoiupankade liidud viitasid ka sellele, et komisjon ei ole varem rekapitaliseerimismeetmete teisejärgulist mõju uurinud. Ka liidu kohtud ei lähtunud sellisest käsitusest kohtuotsuses WestLB (39). Lisaks leidsid hoiupankade liidud, et komisjon ei olnud muudel juhtudel, mil uute aktsiate väljalaskehind näis olevat äärmiselt kõrge (40), teisejärgulist mõju uurinud. Kui kõnealust aspekti uuritaks vaid HSH või BayernLB juhtudel, siis oleks see vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega. |
| --- | --- |

(130)

Hoiupankade liidud viitasid ka sellele, et komisjon ei ole varem rekapitaliseerimismeetmete teisejärgulist mõju uurinud. Ka liidu kohtud ei lähtunud sellisest käsitusest kohtuotsuses WestLB (39). Lisaks leidsid hoiupankade liidud, et komisjon ei olnud muudel juhtudel, mil uute aktsiate väljalaskehind näis olevat äärmiselt kõrge (40), teisejärgulist mõju uurinud. Kui kõnealust aspekti uuritaks vaid HSH või BayernLB juhtudel, siis oleks see vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega.

| (131) | Lisaks märkisid hoiupankade liitud, et aktsiaseltsi aktsionäridel on uute aktsiate märkimisõigus. See on siiski vaid võimalus, mitte kohustus. Hoiupankade liidud pidasid uute aktsiate hinda mõistlikuks, kuid ei saanud majanduslikel põhjustel rekapitaliseerimises osaleda. |
| --- | --- |

(131)

Lisaks märkisid hoiupankade liitud, et aktsiaseltsi aktsionäridel on uute aktsiate märkimisõigus. See on siiski vaid võimalus, mitte kohustus. Hoiupankade liidud pidasid uute aktsiate hinda mõistlikuks, kuid ei saanud majanduslikel põhjustel rekapitaliseerimises osaleda.

| (132) | Hoiupankade liidud märgivad ka, et nad andsid 2008. aastal suure panuse HSH kasuks võetud kapitalimeetmetesse. Nimelt konverteerisid hoiukassade liidud 2008. aasta juulis 685 miljoni euro suuruse passiivse osaluse 125 miljoni euro ulatuses HSH aktsiakapitaliks ja 560 miljoni euro ulatuses reservkapitaliks. Peale selle märkisid hoiupankade liidud koos Flowersiga vahetusvõlakirjana (hübriidinstrument) 962 miljoni euro suuruse passiivse osaluse, kusjuures hoiupankade liitude osalus oli 660,5 miljonit eurot. HSH võttis 2008. aasta lõpus kasutusele 3,1 miljardi euro ulatuses reservkapitali, et hüvitada kahjusid ja vältida kahjumi katmist hübriidinstrumentidega. Seoses sellega kaotasid hoiupankade liidud 560 miljoni euro suuruse osaluse reservkapitalis. Kohustuslik vahetusvõlakiri osaleb HSH kahjumis; ka kupongiintressi ei ole välja makstud. Hoiupankade liidud ei ole alates 2008. aastast dividende saanud. |
| --- | --- |

(132)

Hoiupankade liidud märgivad ka, et nad andsid 2008. aastal suure panuse HSH kasuks võetud kapitalimeetmetesse. Nimelt konverteerisid hoiukassade liidud 2008. aasta juulis 685 miljoni euro suuruse passiivse osaluse 125 miljoni euro ulatuses HSH aktsiakapitaliks ja 560 miljoni euro ulatuses reservkapitaliks. Peale selle märkisid hoiupankade liidud koos Flowersiga vahetusvõlakirjana (hübriidinstrument) 962 miljoni euro suuruse passiivse osaluse, kusjuures hoiupankade liitude osalus oli 660,5 miljonit eurot. HSH võttis 2008. aasta lõpus kasutusele 3,1 miljardi euro ulatuses reservkapitali, et hüvitada kahjusid ja vältida kahjumi katmist hübriidinstrumentidega. Seoses sellega kaotasid hoiupankade liidud 560 miljoni euro suuruse osaluse reservkapitalis. Kohustuslik vahetusvõlakiri osaleb HSH kahjumis; ka kupongiintressi ei ole välja makstud. Hoiupankade liidud ei ole alates 2008. aastast dividende saanud.

| (133) | Hoiupankade liidud tahtsid 2009. aasta mais oma aktsiad müüa. Müük ei olnud aga 25. märtsil 2003 avalik-õiguslike omanikega sõlmitud aktsiate hoidmise lepingu tõttu võimalik. Aktsiate hoidmise lepingu pooled võtsid kohustuse kasutada oma hääleõigust nii, et avalik-õiguslike aktsionäride ja hoiupankade liitude häälteenamus säilib, ning lubasid hoiduda aktsiate müügist teatava protsendi ulatuses. Aktsiate hoidmise lepingut ei saa lõpetada enne 31. detsembrit 2013. |
| --- | --- |

(133)

Hoiupankade liidud tahtsid 2009. aasta mais oma aktsiad müüa. Müük ei olnud aga 25. märtsil 2003 avalik-õiguslike omanikega sõlmitud aktsiate hoidmise lepingu tõttu võimalik. Aktsiate hoidmise lepingu pooled võtsid kohustuse kasutada oma hääleõigust nii, et avalik-õiguslike aktsionäride ja hoiupankade liitude häälteenamus säilib, ning lubasid hoiduda aktsiate müügist teatava protsendi ulatuses. Aktsiate hoidmise lepingut ei saa lõpetada enne 31. detsembrit 2013.

| (134) | Hoiupankade liidud märkisid, et nende osalus oli rekapitaliseerimise käigus oluliselt vähenenud – 13,2 %-st 4,7 %-ni ja 1,62 %-st 0,6 %-ni. Omades otseseid ja kaudseid osalusi 85,5 % ulatuses, kontrollisid avalik-õiguslikud omanikud ühiselt kõiki HSH strateegilisi otsuseid. Kõnealune ühine kontroll tähendab eraõigusliku investori seisukohast seda, et vähemusaktsionäride osaluste väärtus väheneb veelgi. |
| --- | --- |

(134)

Hoiupankade liidud märkisid, et nende osalus oli rekapitaliseerimise käigus oluliselt vähenenud – 13,2 %-st 4,7 %-ni ja 1,62 %-st 0,6 %-ni. Omades otseseid ja kaudseid osalusi 85,5 % ulatuses, kontrollisid avalik-õiguslikud omanikud ühiselt kõiki HSH strateegilisi otsuseid. Kõnealune ühine kontroll tähendab eraõigusliku investori seisukohast seda, et vähemusaktsionäride osaluste väärtus väheneb veelgi.

| (135) | Hoiupankade liidud märkisid, et PwC-le andis ülesande HSHd hinnata HSH, mitte vähemusaktsionärid. PwC tugines hindamisel tunnustatud hindamispõhimõtetele. Hoiupankade liitude arvates oleks PwC pidanud arvesse võtma erivara ja muudetud riskipreemiat, mille tulemusel oleks aktsia väärtus olnud 30 eurot. Seepärast leidsid hoiupankade liidud, et nende osalused on ülemäära vähenenud, ning hindasid selle mõju suuruseks ligikaudu 200 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(135)

Hoiupankade liidud märkisid, et PwC-le andis ülesande HSHd hinnata HSH, mitte vähemusaktsionärid. PwC tugines hindamisel tunnustatud hindamispõhimõtetele. Hoiupankade liitude arvates oleks PwC pidanud arvesse võtma erivara ja muudetud riskipreemiat, mille tulemusel oleks aktsia väärtus olnud 30 eurot. Seepärast leidsid hoiupankade liidud, et nende osalused on ülemäära vähenenud, ning hindasid selle mõju suuruseks ligikaudu 200 miljonit eurot.

7.2.   FLOWERSI MÄRKUSED

| (136) | Flowers esitas sarnased väited nagu hoiupankade liidud ja märkis lisaks, et ta on HSH ümberkorraldamiseks juba andnud suure omapanuse. 2008. aasta juulis HSH kasuks võetud kapitalimeetmed on tihedalt seotud kapitali suurendamisega 2009. aasta mais. Flowers tegi 2008. aasta juulis 300 miljoni euro suuruse rahalise sissemakse. Vahetusvõlakirja vormis passiivsesse osalusse, mille koguväärtus oli 962 miljonit eurot, tegi Flowers kokku 301,5 miljoni euro ulatuses rahalisi sissemakseid. Vahetusvõlakirja vormis passiivne osalus osales kahjumis, kuna kupongiintresse ei makstud välja. Investorite osa kõnealustes kapitalimeetmetes oli 48 %, olles seega oluliselt suurem nende tollasest osalusest HSHs (25,67 %). |
| --- | --- |

(136)

Flowers esitas sarnased väited nagu hoiupankade liidud ja märkis lisaks, et ta on HSH ümberkorraldamiseks juba andnud suure omapanuse. 2008. aasta juulis HSH kasuks võetud kapitalimeetmed on tihedalt seotud kapitali suurendamisega 2009. aasta mais. Flowers tegi 2008. aasta juulis 300 miljoni euro suuruse rahalise sissemakse. Vahetusvõlakirja vormis passiivsesse osalusse, mille koguväärtus oli 962 miljonit eurot, tegi Flowers kokku 301,5 miljoni euro ulatuses rahalisi sissemakseid. Vahetusvõlakirja vormis passiivne osalus osales kahjumis, kuna kupongiintresse ei makstud välja. Investorite osa kõnealustes kapitalimeetmetes oli 48 %, olles seega oluliselt suurem nende tollasest osalusest HSHs (25,67 %).

| (137) | Erinevalt menetluse algatamise otsuse punktides 65 ja 73 esitatud komisjoni esialgsest hinnangust leidis Flowers, et tema omapanus ja kaasamine kulude jagamisse oli piisav. Flowers märkis, et ta andis 2009. aastal 3,1 miljardi euro ulatuses reservkapitali kasutuselevõtmisesse 794 miljoni euro suuruse panuse. Investorid viitasid komisjoni otsusele riigiabi juhtumi Commerzbank (41) kohta ja väitsid, et komisjon käsitas Commerzbank juhtumi puhul osaluste ja muude varade müüki piisava omapanusena ning kupongiintressi- ja dividendimaksete keeldu kulude jagamisena. Investorite arvates oleks pidanud 2008. aasta kapitalimeetmeid arvesse võtma. |
| --- | --- |

(137)

Erinevalt menetluse algatamise otsuse punktides 65 ja 73 esitatud komisjoni esialgsest hinnangust leidis Flowers, et tema omapanus ja kaasamine kulude jagamisse oli piisav. Flowers märkis, et ta andis 2009. aastal 3,1 miljardi euro ulatuses reservkapitali kasutuselevõtmisesse 794 miljoni euro suuruse panuse. Investorid viitasid komisjoni otsusele riigiabi juhtumi Commerzbank (41) kohta ja väitsid, et komisjon käsitas Commerzbank juhtumi puhul osaluste ja muude varade müüki piisava omapanusena ning kupongiintressi- ja dividendimaksete keeldu kulude jagamisena. Investorite arvates oleks pidanud 2008. aasta kapitalimeetmeid arvesse võtma.

| (138) | Investorid nõudsid, et nende osaluste vähenemisest tulenevat blokeeriva vähemuse kadumist tuleb samuti omapanusena arvesse võtta. Kuigi nende osalused vähenesid 9,19 %-ni, võib neilt vastavalt nende rekapitaliseerimiseelsele osalusmäärale nõuda endiselt 26,58 % ulatuses garandi vastutuse kohaste kohustuste täitmist. Lisaks pidasid investorid alusetuks komisjoni kahtlusi seoses HSH hindamisega ja komisjoni arvates ülemäära kõrge aktsiahinnaga. Nende arvates jäeti arvesse võtmata hulk väärtust suurendavaid tegureid. |
| --- | --- |

(138)

Investorid nõudsid, et nende osaluste vähenemisest tulenevat blokeeriva vähemuse kadumist tuleb samuti omapanusena arvesse võtta. Kuigi nende osalused vähenesid 9,19 %-ni, võib neilt vastavalt nende rekapitaliseerimiseelsele osalusmäärale nõuda endiselt 26,58 % ulatuses garandi vastutuse kohaste kohustuste täitmist. Lisaks pidasid investorid alusetuks komisjoni kahtlusi seoses HSH hindamisega ja komisjoni arvates ülemäära kõrge aktsiahinnaga. Nende arvates jäeti arvesse võtmata hulk väärtust suurendavaid tegureid.

| (139) | Kuna Saksa õigus ei võimalda aktsiate üleandmist, ei saa vähemusaktsionäridele antud kaudset riigiabi tagasi nõuda. Käimasolevat menetlust ei ole võimalik osadeks jagada, kuna HSH kasuks on võetud ainult üks toetusmeede. |
| --- | --- |

(139)

Kuna Saksa õigus ei võimalda aktsiate üleandmist, ei saa vähemusaktsionäridele antud kaudset riigiabi tagasi nõuda. Käimasolevat menetlust ei ole võimalik osadeks jagada, kuna HSH kasuks on võetud ainult üks toetusmeede.

8.   SAKSAMAA MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (140) | Saksamaa esitas märkused hoiupankade liitude ja Flowersi väidete kohta. Saksamaa jäi endiselt seisukohale, et HSH-le antud hinnang on asjakohane ja vähemusaktsionärid ei saanud kaudsest riigiabist kasu. Lisaks pooldas Saksamaa menetluse jagamist osadeks, juhul kui see võimaldaks menetluse vastavalt HSH ja turgude ootusele kiiremini lõpule viia. Saksamaa kahtles, kas rekapitaliseerimine oli ühtne õigustoiming ja kas selle kohta saab riigiabi eeskirju silmas pidades teha ühtse otsuse. Liidu kohtute praktikale viidates selgitas Saksamaa, et menetluse saab õiguslikult osadeks jagada. Kui riigiabi õiguslik hinnang on eri abisaajate puhul (käesolevas asjas HSH ja vähemusaktsionärid) erinev, siis ei ohusta see HSH-le antud riigiabi kokkusobivust siseturuga. Riigiabi proportsionaalsust abi saanud panga tasandil saab tagada asjaomaselt kujundatud ümberkorralduskavaga, samal ajal kui vähemusaktsionäridele aktsiate liiga kõrgest väljalaskehinnast tulenenud eeliseid tuleks eraldi vähendada ja korrigeerida. Saksamaa ei nõustunud Flowersi seisukohaga, et vähemusaktsionäridele antud kaudset riigiabi ei saa tagasi nõuda, kuna Saksa õigus ei võimalda aktsiate üleandmist. Selline üleandmine on Saksa õiguse alusel lubatud, aga isegi juhul, kui see ei oleks lubatud, ei saaks Saksamaa tugineda täitekorralduse puudumisele, et õigustada komisjoni tagasinõudmisotsuse täitmata jätmist. |
| --- | --- |

(140)

Saksamaa esitas märkused hoiupankade liitude ja Flowersi väidete kohta. Saksamaa jäi endiselt seisukohale, et HSH-le antud hinnang on asjakohane ja vähemusaktsionärid ei saanud kaudsest riigiabist kasu. Lisaks pooldas Saksamaa menetluse jagamist osadeks, juhul kui see võimaldaks menetluse vastavalt HSH ja turgude ootusele kiiremini lõpule viia. Saksamaa kahtles, kas rekapitaliseerimine oli ühtne õigustoiming ja kas selle kohta saab riigiabi eeskirju silmas pidades teha ühtse otsuse. Liidu kohtute praktikale viidates selgitas Saksamaa, et menetluse saab õiguslikult osadeks jagada. Kui riigiabi õiguslik hinnang on eri abisaajate puhul (käesolevas asjas HSH ja vähemusaktsionärid) erinev, siis ei ohusta see HSH-le antud riigiabi kokkusobivust siseturuga. Riigiabi proportsionaalsust abi saanud panga tasandil saab tagada asjaomaselt kujundatud ümberkorralduskavaga, samal ajal kui vähemusaktsionäridele aktsiate liiga kõrgest väljalaskehinnast tulenenud eeliseid tuleks eraldi vähendada ja korrigeerida. Saksamaa ei nõustunud Flowersi seisukohaga, et vähemusaktsionäridele antud kaudset riigiabi ei saa tagasi nõuda, kuna Saksa õigus ei võimalda aktsiate üleandmist. Selline üleandmine on Saksa õiguse alusel lubatud, aga isegi juhul, kui see ei oleks lubatud, ei saaks Saksamaa tugineda täitekorralduse puudumisele, et õigustada komisjoni tagasinõudmisotsuse täitmata jätmist.

9.   RIIGIABI HINDAMINE

9.1.   RIIGIABI OLEMASOLU

| (141) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(141)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (142) | Meedet tuleb käsitada riigiabina, kui on täidetud järgmised tingimused: a) meede on rahastatud liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest, b) meede annab eelise, mis võib soodustada teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, c) eelis on valikuline ja d) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Meetme käsitamiseks riigiabina peavad olema täidetud kõik nimetatud tingimused. Komisjon on jätkuvalt seisukohal, et kõnealused tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(142)

Meedet tuleb käsitada riigiabina, kui on täidetud järgmised tingimused: a) meede on rahastatud liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest, b) meede annab eelise, mis võib soodustada teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, c) eelis on valikuline ja d) meede kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Meetme käsitamiseks riigiabina peavad olema täidetud kõik nimetatud tingimused. Komisjon on jätkuvalt seisukohal, et kõnealused tingimused on täidetud.

| (143) | Esiteks võttis meetmeid HSH Finanzfonds AöR, s.o avalik-õiguslik asutus, mille olid ühiselt asutanud ning mida omasid ja kontrollisid võrdsetes osades avalik-õiguslikud omanikud. Nimetatud asutuse asutamisel tugineti 3. aprillil 2009 Kielis ja 5. aprillil 2009 Hamburgis Hamburgi ja Schleswig-Holsteini liidumaa vahel sõlmitud riigilepingule (42). HSH Finanzfonds AöR võtab üle avalik-õiguslike omanike ülesande anda HSH-le abi. Nimetatud ülesande täitmiseks võtab HSH Finanzfonds AöR üle garantiid kuni 10 miljardi euro ulatuses, omandab HSH aktsiaid ja võtab kõnealuste aktsiate omandamiseks laenu. Riigilepingu § 3 kohaselt vastutavad avalik-õiguslik omanikud HSH Finanzfonds AöR-i kohustuste eest. Seega on selge, et meetmeid rahastas riik. |
| --- | --- |

(143)

Esiteks võttis meetmeid HSH Finanzfonds AöR, s.o avalik-õiguslik asutus, mille olid ühiselt asutanud ning mida omasid ja kontrollisid võrdsetes osades avalik-õiguslikud omanikud. Nimetatud asutuse asutamisel tugineti 3. aprillil 2009 Kielis ja 5. aprillil 2009 Hamburgis Hamburgi ja Schleswig-Holsteini liidumaa vahel sõlmitud riigilepingule (42). HSH Finanzfonds AöR võtab üle avalik-õiguslike omanike ülesande anda HSH-le abi. Nimetatud ülesande täitmiseks võtab HSH Finanzfonds AöR üle garantiid kuni 10 miljardi euro ulatuses, omandab HSH aktsiaid ja võtab kõnealuste aktsiate omandamiseks laenu. Riigilepingu § 3 kohaselt vastutavad avalik-õiguslik omanikud HSH Finanzfonds AöR-i kohustuste eest. Seega on selge, et meetmeid rahastas riik.

| (144) | Teiseks tagati riskikaitse ja rekapitaliseerimine, et hoida ära HSH maksejõuetust (43), toetades seega HSH tegevuse jätkamist. Seega on tegemist majandusliku eelisega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(144)

Teiseks tagati riskikaitse ja rekapitaliseerimine, et hoida ära HSH maksejõuetust (43), toetades seega HSH tegevuse jätkamist. Seega on tegemist majandusliku eelisega ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (145) | Kolmandaks võeti meetmed konkreetselt HSH kasuks ja need on seega valikulised. |
| --- | --- |

(145)

Kolmandaks võeti meetmed konkreetselt HSH kasuks ja need on seega valikulised.

| (146) | Peale selle peavad kõnealused meetmed moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi ja kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. Sellist mõju saab kontrollida abi suuruse, toetusmeetme tunnuste ja abisaaja alusel (44). Toetusmeetmed võimaldasid HSH-l vältida maksejõuetust ja jätkata oma äritegevust paljudel turgudel. HSH on rahvusvaheliselt tegutsev pank, mis konkureerib teiste pankadega Saksamaal ja muudes riikides. Lisaks on HSH Saksamaa pangandussektori jaoks süsteemselt oluline (45) ja ta on tähtis konkurent laevanduse ja lennutranspordi rahastamise turul (HSH on maailma suurim laevanduse rahastaja ja peamine finantsteenuste pakkuja lennutranspordi sektoris). Pealegi oli HSH-le antud abi suhteliselt suur (vt punkt 159) ja riskikaitse katab ligikaudu 75 % HSH bilansimahust. Võttes arvesse meetme mõju, HSH seisundit pangandussektoris (eelkõige laevanduse rahastamise turul) ja abi suurust, võis pangale antud eelis kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(146)

Peale selle peavad kõnealused meetmed moonutama või ähvardama moonutada konkurentsi ja kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. Sellist mõju saab kontrollida abi suuruse, toetusmeetme tunnuste ja abisaaja alusel (44). Toetusmeetmed võimaldasid HSH-l vältida maksejõuetust ja jätkata oma äritegevust paljudel turgudel. HSH on rahvusvaheliselt tegutsev pank, mis konkureerib teiste pankadega Saksamaal ja muudes riikides. Lisaks on HSH Saksamaa pangandussektori jaoks süsteemselt oluline (45) ja ta on tähtis konkurent laevanduse ja lennutranspordi rahastamise turul (HSH on maailma suurim laevanduse rahastaja ja peamine finantsteenuste pakkuja lennutranspordi sektoris). Pealegi oli HSH-le antud abi suhteliselt suur (vt punkt 159) ja riskikaitse katab ligikaudu 75 % HSH bilansimahust. Võttes arvesse meetme mõju, HSH seisundit pangandussektoris (eelkõige laevanduse rahastamise turul) ja abi suurust, võis pangale antud eelis kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (147) | Kõnealust hinnangut ei muudetud ka pärast Saksamaa ja kolmandate isikute märkuste arvessevõtmist. Saksamaa väited HSH kasuks võetud meetmete kui riigiabi kohta on vasturääkivad. Ühelt poolt nõuab Saksamaa, et komisjon uuriks riskikaitset garantiisid käsitleva teatise alusel, mitte langenud väärtusega varade teatise alusel, ja eeldab seega ilmselt, et riskikaitse puhul on tegemist riigiabiga. Teiselt poolt väidab Saksamaa (nagu on kokkuvõtlikult esitatud käesoleva otsuse punktis 6.3), et nõuetele vähemalt 30 miljardi euro ulatuses antud piiramatut riigigarantiid (garandi vastutus) arvesse võttes oleks ka eraõiguslik investor võtnud avalik-õiguslike omanike olukorras HSH kasuks päästmismeetmeid, et vältida suuremaid kahjumeid. Saksamaa teeb selle põhjal järelduse, et eraõigusliku investori kriteeriumi tingimused on täidetud ja kõnealused meetmed ei kujuta endast seega riigiabi. |
| --- | --- |

(147)

Kõnealust hinnangut ei muudetud ka pärast Saksamaa ja kolmandate isikute märkuste arvessevõtmist. Saksamaa väited HSH kasuks võetud meetmete kui riigiabi kohta on vasturääkivad. Ühelt poolt nõuab Saksamaa, et komisjon uuriks riskikaitset garantiisid käsitleva teatise alusel, mitte langenud väärtusega varade teatise alusel, ja eeldab seega ilmselt, et riskikaitse puhul on tegemist riigiabiga. Teiselt poolt väidab Saksamaa (nagu on kokkuvõtlikult esitatud käesoleva otsuse punktis 6.3), et nõuetele vähemalt 30 miljardi euro ulatuses antud piiramatut riigigarantiid (garandi vastutus) arvesse võttes oleks ka eraõiguslik investor võtnud avalik-õiguslike omanike olukorras HSH kasuks päästmismeetmeid, et vältida suuremaid kahjumeid. Saksamaa teeb selle põhjal järelduse, et eraõigusliku investori kriteeriumi tingimused on täidetud ja kõnealused meetmed ei kujuta endast seega riigiabi.

| (148) | Saksamaa tõlgendas aluseks võetud kohtupraktikat vääralt. Käesolevas asjas väidab Saksamaa, et riigiabi (garandi vastutus) tuleb käsitada likvideerimiskulude osana, selleks et teisi riigiabimeetmeid (rekapitaliseerimine ja riskikaitse) saaks pidada turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega kooskõlas olevaks. Kohtuasjas Linde sõlmisid pooled turutingimustel tehingu, mis nägi ette toetuse andmist selleks, et oleks võimalik vabaneda varem samuti turutingimustel sõlmitud tarnelepingust, mille täitmine tekitas igal aastal suuri kahjumeid. Üldkohus märkis sellega seoses järgmist: „... eespool kirjeldatud ulatuslik kokkulepe on käsitatav tavalise äritehinguna, mille raames ... [Treuhandanstalt] ja LWG tegutsesid turumajanduslikult tegutsevate ettevõtjatena. Ilmselgelt juhindusid nimetatud isikud eelkõige ärilistest kaalutlustest, välistades majandus- ja sotsiaalpoliitilised eesmärgid” (46). Nimetatud kohtuasja asjaolud ei ole võrreldavad käesoleva asja asjaoludega, sest Linde juhtumi puhul sõlmiti mõlemad tehingud turutingimustel, kuid HSH juhtumi puhul ei ole kumbki tehing sõlmitud turutingimustel. |
| --- | --- |

(148)

Saksamaa tõlgendas aluseks võetud kohtupraktikat vääralt. Käesolevas asjas väidab Saksamaa, et riigiabi (garandi vastutus) tuleb käsitada likvideerimiskulude osana, selleks et teisi riigiabimeetmeid (rekapitaliseerimine ja riskikaitse) saaks pidada turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttega kooskõlas olevaks. Kohtuasjas Linde sõlmisid pooled turutingimustel tehingu, mis nägi ette toetuse andmist selleks, et oleks võimalik vabaneda varem samuti turutingimustel sõlmitud tarnelepingust, mille täitmine tekitas igal aastal suuri kahjumeid. Üldkohus märkis sellega seoses järgmist: „... eespool kirjeldatud ulatuslik kokkulepe on käsitatav tavalise äritehinguna, mille raames ... [Treuhandanstalt] ja LWG tegutsesid turumajanduslikult tegutsevate ettevõtjatena. Ilmselgelt juhindusid nimetatud isikud eelkõige ärilistest kaalutlustest, välistades majandus- ja sotsiaalpoliitilised eesmärgid” (46). Nimetatud kohtuasja asjaolud ei ole võrreldavad käesoleva asja asjaoludega, sest Linde juhtumi puhul sõlmiti mõlemad tehingud turutingimustel, kuid HSH juhtumi puhul ei ole kumbki tehing sõlmitud turutingimustel.

| (149) | Garandi vastutus on määratletud kui seadusel või määrusel põhinev avalik-õigusliku piirkondliku või muu asutuse vahetu kohustus avalik-õigusliku krediidiasutuse võlausaldajate ees, mis katab kõik nimetatud krediidiasutuse kohustused. Garandi vastutus näeb seega ette, et garant on krediidiasutuse maksejõuetuse või likvideerimise korral kohustatud rahuldama krediidiasutuse võlausaldajate nõuded. See annab krediidiasutuse võlausaldajatele otsese nõudeõiguse garandi vastu, mida saab siiski kasutada vaid juhul, kui krediidiasutuse varast ei piisa võlausaldajate nõuete rahuldamiseks. Garandi vastutus ei ole piiratud summaarselt ega ajaliselt. Lisaks ei maksa krediidiasutus selle vastutuse eest tasu (47). Garandi vastutus on avalik-õigusliku üksuse (kohalik omavalitsus, liidumaa) piiramatu tasuta subsidiaarne vastutus avalik-õiguslikule asutusele (käesolevas asjas avalik-õiguslik krediidiasutus) esitatavate nõuete eest juhul, kui kõnealune asutus on maksejõuetu. Turumajanduslikult tegutsev investor ei oleks avalik-õiguslike omanike olukorras andnud pangale piiramatut tasuta garantiid, mis katab kogu bilansimahu, nagu tegid avalik-õiguslikud omanikud garandi vastutusega. |
| --- | --- |

(149)

Garandi vastutus on määratletud kui seadusel või määrusel põhinev avalik-õigusliku piirkondliku või muu asutuse vahetu kohustus avalik-õigusliku krediidiasutuse võlausaldajate ees, mis katab kõik nimetatud krediidiasutuse kohustused. Garandi vastutus näeb seega ette, et garant on krediidiasutuse maksejõuetuse või likvideerimise korral kohustatud rahuldama krediidiasutuse võlausaldajate nõuded. See annab krediidiasutuse võlausaldajatele otsese nõudeõiguse garandi vastu, mida saab siiski kasutada vaid juhul, kui krediidiasutuse varast ei piisa võlausaldajate nõuete rahuldamiseks. Garandi vastutus ei ole piiratud summaarselt ega ajaliselt. Lisaks ei maksa krediidiasutus selle vastutuse eest tasu (47). Garandi vastutus on avalik-õigusliku üksuse (kohalik omavalitsus, liidumaa) piiramatu tasuta subsidiaarne vastutus avalik-õiguslikule asutusele (käesolevas asjas avalik-õiguslik krediidiasutus) esitatavate nõuete eest juhul, kui kõnealune asutus on maksejõuetu. Turumajanduslikult tegutsev investor ei oleks avalik-õiguslike omanike olukorras andnud pangale piiramatut tasuta garantiid, mis katab kogu bilansimahu, nagu tegid avalik-õiguslikud omanikud garandi vastutusega.

| (150) | Komisjon käsitas garandi vastutust tõepoolest riigiabina. Komisjon nõudis, et Saksamaa kaotaks garandi vastutuse. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon käsitas garandi vastutust tõepoolest riigiabina. Komisjon nõudis, et Saksamaa kaotaks garandi vastutuse.

| (151) | Garandi vastutus on sätestatud avalikus õiguses. Avalik-õiguslikud omanikud vastutavad garandi vastutuse raames avaliku võimu kandjana, mitte avalik-õigusliku omanikuna. Kooskõlas komisjoni otsustega (48) ja kohtupraktikaga (49) tuleb likvideerimiskulude osana käsitada vaid neid kohustusi, mida oleks katnud turumajanduslikult tegutsev investor. Nagu märgitud punktis 149, ei oleks turumajanduslikult tegutsev investor andnud pangale piiramatut tasuta garantiid, mis katab panga kogu bilansimahu. Seega ei ole Linde kohtuotsus käesoleva asja hindamisel asjakohane, kuna garandi vastutusest tulenevaid kohustusi ei saa käsitada likvideerimiskuludena. |
| --- | --- |

(151)

Garandi vastutus on sätestatud avalikus õiguses. Avalik-õiguslikud omanikud vastutavad garandi vastutuse raames avaliku võimu kandjana, mitte avalik-õigusliku omanikuna. Kooskõlas komisjoni otsustega (48) ja kohtupraktikaga (49) tuleb likvideerimiskulude osana käsitada vaid neid kohustusi, mida oleks katnud turumajanduslikult tegutsev investor. Nagu märgitud punktis 149, ei oleks turumajanduslikult tegutsev investor andnud pangale piiramatut tasuta garantiid, mis katab panga kogu bilansimahu. Seega ei ole Linde kohtuotsus käesoleva asja hindamisel asjakohane, kuna garandi vastutusest tulenevaid kohustusi ei saa käsitada likvideerimiskuludena.

| (152) | Rekapitaliseerimise abielemendi puhul tuleb lähtuda rekapitaliseerimise nimiväärtusest, sest turumajanduslikult tegutsev investor ei oleks iialgi andnud kõnealuseid vahendeid raskustes oleva ettevõtja käsutusse. Nagu märgitud päästmisotsuse punktides 27 ja 28, annavad vähemusaktsionäride kõrvalejäämine rekapitaliseerimisest ja päästmisabi andmisest tulenevate kulude ebavõrdne jagamine avalik-õiguslikele omanikele märku sellest, et avalik-õiguslikud omanikud järgisid rekapitaliseerimisega üldist huvi pakkuvaid eesmärke ja ei tegutsenud eraõigusliku investorina. Kooskõlas oma otsustega (50) kinnitab komisjon seisukohta, et rekapitaliseerimise abielement on 3 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(152)

Rekapitaliseerimise abielemendi puhul tuleb lähtuda rekapitaliseerimise nimiväärtusest, sest turumajanduslikult tegutsev investor ei oleks iialgi andnud kõnealuseid vahendeid raskustes oleva ettevõtja käsutusse. Nagu märgitud päästmisotsuse punktides 27 ja 28, annavad vähemusaktsionäride kõrvalejäämine rekapitaliseerimisest ja päästmisabi andmisest tulenevate kulude ebavõrdne jagamine avalik-õiguslikele omanikele märku sellest, et avalik-õiguslikud omanikud järgisid rekapitaliseerimisega üldist huvi pakkuvaid eesmärke ja ei tegutsenud eraõigusliku investorina. Kooskõlas oma otsustega (50) kinnitab komisjon seisukohta, et rekapitaliseerimise abielement on 3 miljardit eurot.

| (153) | Lisaks kinnitab komisjon, et riskikaitses sisalduv abielement on 10 miljardit eurot. Saksamaa väidetest olenemata on komisjon endiselt veendunud, et meedet tuleb hinnata langenud väärtusega varade teatise alusel. Langenud väärtusega varade teatises selgitatakse, kuidas tuleb liikmesriikide võetud langenud väärtusega varade toetusmeetmeid hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt riigiabieeskirjade alusel. Langenud väärtusega varad on varad, mille puhul võivad pankadel tekkida kahjumid. Komisjoni arvates tuleb langenud väärtusega varade teatist kohaldada kõigile langenud väärtusega varade toetusmeetmetele, mis annavad abi saanud finantsasutusele tegelikku abi, kuna teatise kohaselt on toetusmeetmete puhul tegemist meetmetega, mille abil saavad pangad vältida teatavate varakategooriate väärtuse suurt vähenemist (51). Sama kehtib ka käesolevas asjas riskikaitse puhul. |
| --- | --- |

(153)

Lisaks kinnitab komisjon, et riskikaitses sisalduv abielement on 10 miljardit eurot. Saksamaa väidetest olenemata on komisjon endiselt veendunud, et meedet tuleb hinnata langenud väärtusega varade teatise alusel. Langenud väärtusega varade teatises selgitatakse, kuidas tuleb liikmesriikide võetud langenud väärtusega varade toetusmeetmeid hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt riigiabieeskirjade alusel. Langenud väärtusega varad on varad, mille puhul võivad pankadel tekkida kahjumid. Komisjoni arvates tuleb langenud väärtusega varade teatist kohaldada kõigile langenud väärtusega varade toetusmeetmetele, mis annavad abi saanud finantsasutusele tegelikku abi, kuna teatise kohaselt on toetusmeetmete puhul tegemist meetmetega, mille abil saavad pangad vältida teatavate varakategooriate väärtuse suurt vähenemist (51). Sama kehtib ka käesolevas asjas riskikaitse puhul.

| (154) | Komisjon ei jaga Saksamaa seisukohta, et langenud väärtusega varade teatist ei saa kohaldada ja teise järjekoha kahju garantii abielement tuleb kindlaks määrata üldiste riigiabieeskirjade ning eelkõige garantiisid käsitleva teatise alusel. Garantiisid käsitlevat teatist kohaldatakse toetusmeetmetele, mille eesmärk on tagada pankade likviidsus (52). Riskikaitsel on teistsugune eesmärk. Riskikaitse hõlmab panga vara ja selle eesmärk on vabastada võimalikult palju kapitali, et pank saaks omakapitali määra suurendada. |
| --- | --- |

(154)

Komisjon ei jaga Saksamaa seisukohta, et langenud väärtusega varade teatist ei saa kohaldada ja teise järjekoha kahju garantii abielement tuleb kindlaks määrata üldiste riigiabieeskirjade ning eelkõige garantiisid käsitleva teatise alusel. Garantiisid käsitlevat teatist kohaldatakse toetusmeetmetele, mille eesmärk on tagada pankade likviidsus (52). Riskikaitsel on teistsugune eesmärk. Riskikaitse hõlmab panga vara ja selle eesmärk on vabastada võimalikult palju kapitali, et pank saaks omakapitali määra suurendada.

| (155) | Saksamaa esitatud ratione temporis-vastuväitega seoses meenutab komisjon, et ta peab meetme väljatöötamise või väljakuulutamise ajast olenemata kohaldama otsuse vastuvõtmise ajal kehtinud õigusnorme ja teatisi (53). See on üldreegel ja erand sellest peab olema selgelt sätestatud õigusnormis, mis oleks vastasel korral kohaldatav. Nagu kinnitavad liidu kohtud (54), tuleb teatatud meedet kontrollida otsuse tegemise ajal kohaldatud eeskirjade alusel. Seepärast oli komisjon praegust finantskriisi arvesse võttes langenud väärtusega varade teatist juba kohaldanud nendele meetmetele, millest teatati enne kõnealuse teatise avaldamist (55). |
| --- | --- |

(155)

Saksamaa esitatud ratione temporis-vastuväitega seoses meenutab komisjon, et ta peab meetme väljatöötamise või väljakuulutamise ajast olenemata kohaldama otsuse vastuvõtmise ajal kehtinud õigusnorme ja teatisi (53). See on üldreegel ja erand sellest peab olema selgelt sätestatud õigusnormis, mis oleks vastasel korral kohaldatav. Nagu kinnitavad liidu kohtud (54), tuleb teatatud meedet kontrollida otsuse tegemise ajal kohaldatud eeskirjade alusel. Seepärast oli komisjon praegust finantskriisi arvesse võttes langenud väärtusega varade teatist juba kohaldanud nendele meetmetele, millest teatati enne kõnealuse teatise avaldamist (55).

| (156) | Langenud väärtusega varade teatise kohaselt vastab abisumma varade üleandmisväärtuse ja turuväärtuse vahele. Kaitstud portfelli üleandmisväärtus on [ligikaudu 168] miljardit eurot, mis vastab [ligikaudu 172] miljardi euro suurusele nimiväärtusele, millest on maha arvatud 3,2 miljardi euro suurune esimese järjekoha kahju (esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria). |
| --- | --- |

(156)

Langenud väärtusega varade teatise kohaselt vastab abisumma varade üleandmisväärtuse ja turuväärtuse vahele. Kaitstud portfelli üleandmisväärtus on [ligikaudu 168] miljardit eurot, mis vastab [ligikaudu 172] miljardi euro suurusele nimiväärtusele, millest on maha arvatud 3,2 miljardi euro suurune esimese järjekoha kahju (esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria).

| (157) | Võttes arvesse kaitstud portfelli suurust ja koosseisu ([60–80] % portfellist moodustavad laenud), on portfelli turuväärtust raske määrata. Turu puudumise korral võib mõne vara turuväärtus olla isegi null (56). Igal juhul on kaitstud portfelli turuväärtus tunduvalt väiksem selle tegelikust majanduslikust väärtusest (57), mis kajastab varade pikaajalist majanduslikku väärtust. Kuna garantii abisumma ei saa olla suurem kui garantii nimiväärtus (10 miljardit eurot), ei ole täpse väärtuse määramine vajalik. Seepärast leiab komisjon, et riskikaitse abielement oli 10 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(157)

Võttes arvesse kaitstud portfelli suurust ja koosseisu ([60–80] % portfellist moodustavad laenud), on portfelli turuväärtust raske määrata. Turu puudumise korral võib mõne vara turuväärtus olla isegi null (56). Igal juhul on kaitstud portfelli turuväärtus tunduvalt väiksem selle tegelikust majanduslikust väärtusest (57), mis kajastab varade pikaajalist majanduslikku väärtust. Kuna garantii abisumma ei saa olla suurem kui garantii nimiväärtus (10 miljardit eurot), ei ole täpse väärtuse määramine vajalik. Seepärast leiab komisjon, et riskikaitse abielement oli 10 miljardit eurot.

| (158) | Komisjon märgib, et SoFFini eraldatud 17 miljardi euro suurune likviidsusgarantii on Saksamaa eeskirjade raames antud riigiabi. |
| --- | --- |

(158)

Komisjon märgib, et SoFFini eraldatud 17 miljardi euro suurune likviidsusgarantii on Saksamaa eeskirjade raames antud riigiabi.

| (159) | Komisjon leiab, et riskikaitse ja rekapitaliseerimise abielement on kokku 13 miljardit eurot. Lisaks leiab komisjon, et likviidsusgarantii abielement on kuni 17 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(159)

Komisjon leiab, et riskikaitse ja rekapitaliseerimise abielement on kokku 13 miljardit eurot. Lisaks leiab komisjon, et likviidsusgarantii abielement on kuni 17 miljardit eurot.

9.2.   ABIMEETMETE KOKKUSOBIVUS

9.2.1.   ELI TOIMIMISE LEPINGU ARTIKLI 107 LÕIKE 3 PUNKTI B KOHALDAMINE

| (160) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt võib siseturuga kokkusobivaks pidada abi, mis on antud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. Saksa pankade abikava (58) heakskiitmise käigus kinnitas komisjon, et Saksamaa majandust ähvardab tõsine häire ja kõnealust häiret saab kõrvaldada pankade riigipoolse toetamisega. Kuigi majandus taastub vähehaaval alates 2010. aasta algusest, on komisjon endiselt seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b sätestatud riigiabi andmise tingimused on täidetud, sest finantsturud on taas surve alla sattunud. Komisjon kinnitas kõnealust seisukohta 2010. aasta detsembris vastuvõetud teatises, millega pikendati riigiabi eeskirjade kohaldamist pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate meetmete toetamise suhtes (59) kuni 31. detsembrini 2011. |
| --- | --- |

(160)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b kohaselt võib siseturuga kokkusobivaks pidada abi, mis on antud „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. Saksa pankade abikava (58) heakskiitmise käigus kinnitas komisjon, et Saksamaa majandust ähvardab tõsine häire ja kõnealust häiret saab kõrvaldada pankade riigipoolse toetamisega. Kuigi majandus taastub vähehaaval alates 2010. aasta algusest, on komisjon endiselt seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis b sätestatud riigiabi andmise tingimused on täidetud, sest finantsturud on taas surve alla sattunud. Komisjon kinnitas kõnealust seisukohta 2010. aasta detsembris vastuvõetud teatises, millega pikendati riigiabi eeskirjade kohaldamist pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate meetmete toetamise suhtes (59) kuni 31. detsembrini 2011.

| (161) | Sellise panga nagu HSH kokkuvarisemine võib avaldada vahetut mõju finantsturgudele ja seega liikmesriigi majandusele tervikuna. Finantsturgude praegust ebakindlust arvesse võttes tugineb komisjon pangandussektoris võetud toetusmeetmete uurimisel endiselt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b. |
| --- | --- |

(161)

Sellise panga nagu HSH kokkuvarisemine võib avaldada vahetut mõju finantsturgudele ja seega liikmesriigi majandusele tervikuna. Finantsturgude praegust ebakindlust arvesse võttes tugineb komisjon pangandussektoris võetud toetusmeetmete uurimisel endiselt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile b.

9.2.2.   RISKIKAITSE KOOSKÕLA LANGENUD VÄÄRTUSEGA VARADE TEATISEGA

| (162) | Komisjon peab toetusmeetmete kokkusobivust uurima ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel ja tuginedes langenud väärtusega varade teatisele. Langenud väärtusega varade teatise eesmärk ei ole üksnes ühtse haldustava kujundamine (60), nagu märgib Saksamaa, vaid selles selgitatakse riigiabieeskirjade kohaldamist langenud väärtusega varade suhtes võetud toetusmeetmetele. Selles võetakse arvesse toetusmeetmete eripära ja tuletatakse riigiabieeskirjade põhjal selliste meetmete kokkusobivuse tingimused. Langenud väärtusega varade teatise kohaldamine peab tagama liikmesriikide võetud toetusmeetmete sidususe ja riigiabieeskirjade järgimise. Langenud väärtusega varade teatise punkti 18 kohaselt soovitakse teatisega kehtestada kooskõlastatud põhimõtted ja tingimused, millega tagatakse toetusmeetmete maksimaalne tõhusus siseturul, võttes arvesse pikaajalist eesmärki naasta normaalsete turutingimuste juurde. Teatise eesmärk on seega laiem, kui arvab Saksamaa, ega piirdu ühtse haldustava kehtestamisega. Kõnealust eesmärki arvesse võttes peab komisjon kohaldama langenud väärtusega varade teatist kõigile toetusmeetmetele. |
| --- | --- |

(162)

Komisjon peab toetusmeetmete kokkusobivust uurima ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel ja tuginedes langenud väärtusega varade teatisele. Langenud väärtusega varade teatise eesmärk ei ole üksnes ühtse haldustava kujundamine (60), nagu märgib Saksamaa, vaid selles selgitatakse riigiabieeskirjade kohaldamist langenud väärtusega varade suhtes võetud toetusmeetmetele. Selles võetakse arvesse toetusmeetmete eripära ja tuletatakse riigiabieeskirjade põhjal selliste meetmete kokkusobivuse tingimused. Langenud väärtusega varade teatise kohaldamine peab tagama liikmesriikide võetud toetusmeetmete sidususe ja riigiabieeskirjade järgimise. Langenud väärtusega varade teatise punkti 18 kohaselt soovitakse teatisega kehtestada kooskõlastatud põhimõtted ja tingimused, millega tagatakse toetusmeetmete maksimaalne tõhusus siseturul, võttes arvesse pikaajalist eesmärki naasta normaalsete turutingimuste juurde. Teatise eesmärk on seega laiem, kui arvab Saksamaa, ega piirdu ühtse haldustava kehtestamisega. Kõnealust eesmärki arvesse võttes peab komisjon kohaldama langenud väärtusega varade teatist kõigile toetusmeetmetele.

| (163) | Komisjoni arvates puudub seega alus kontrollida meedet vahetult ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel, nagu nõuab Saksamaa. |
| --- | --- |

(163)

Komisjoni arvates puudub seega alus kontrollida meedet vahetult ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel, nagu nõuab Saksamaa.

| (164) | Langenud väärtusega varade teatises on kindlaks määratud, millistel tingimustel on toetusmeetmed kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b. Kooskõla tuleb seega kontrollida mitme kriteeriumi alusel. Sellised kriteeriumid on muu hulgas eelkõige varade abikõlblikkus, varahaldus, kaitstud portfelli hindamine, probleemi selge kindlaksmääramine ning väärtuse languse täielik läbipaistvus ja eelnev avalikustamine, meetme ühtlustamine avaliku poliitika eesmärkidega, hüvitise ja kulude jagamise asjakohasus ning ümberkorralduskava kohustuslik kontrollimine komisjoni poolt. |
| --- | --- |

(164)

Langenud väärtusega varade teatises on kindlaks määratud, millistel tingimustel on toetusmeetmed kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b. Kooskõla tuleb seega kontrollida mitme kriteeriumi alusel. Sellised kriteeriumid on muu hulgas eelkõige varade abikõlblikkus, varahaldus, kaitstud portfelli hindamine, probleemi selge kindlaksmääramine ning väärtuse languse täielik läbipaistvus ja eelnev avalikustamine, meetme ühtlustamine avaliku poliitika eesmärkidega, hüvitise ja kulude jagamise asjakohasus ning ümberkorralduskava kohustuslik kontrollimine komisjoni poolt.

9.2.2.1.   Varade abikõlblikkus

| (165) | Langenud väärtusega varade teatise punkti 33 ja järgmiste punktide kohaselt tuleb abikõlblikud varad kindlaks määrata ja kategooriatesse (vararühmadesse) liigitada. Põhjalikud selgitused kõnealuste kategooriate piiritlemise kohta on esitatud langenud väärtusega varade teatise III lisas. Riskikaitsega kaetud varade mitmekesisuse tõttu ei ole langenud väärtusega varade teatises ettenähtud vararühmade süsteem siiski piisav. Langenud väärtusega varade teatise punktis 35 antakse siiski täiendav võimalus abikõlblike varade kindlaksmääramiseks. Nimelt saavad teatise punkti 33 reguleerimisalast välja jäävad pangad langenud väärtusega varadest vabaneda, ilma et oleks vaja esitada täiendavaid põhjendusi, juhul kui see ei ületa 10–20 % toetusmehhanismis osalevate varade kogusummast. Kuna käesoleval juhul katab kõnealune riskikaitse [ligikaudu 75] % HSH bilansimahust, ei paku langenud väärtusega varade teatise punkt 35 rahuldavat lahendust. |
| --- | --- |

(165)

Langenud väärtusega varade teatise punkti 33 ja järgmiste punktide kohaselt tuleb abikõlblikud varad kindlaks määrata ja kategooriatesse (vararühmadesse) liigitada. Põhjalikud selgitused kõnealuste kategooriate piiritlemise kohta on esitatud langenud väärtusega varade teatise III lisas. Riskikaitsega kaetud varade mitmekesisuse tõttu ei ole langenud väärtusega varade teatises ettenähtud vararühmade süsteem siiski piisav. Langenud väärtusega varade teatise punktis 35 antakse siiski täiendav võimalus abikõlblike varade kindlaksmääramiseks. Nimelt saavad teatise punkti 33 reguleerimisalast välja jäävad pangad langenud väärtusega varadest vabaneda, ilma et oleks vaja esitada täiendavaid põhjendusi, juhul kui see ei ületa 10–20 % toetusmehhanismis osalevate varade kogusummast. Kuna käesoleval juhul katab kõnealune riskikaitse [ligikaudu 75] % HSH bilansimahust, ei paku langenud väärtusega varade teatise punkt 35 rahuldavat lahendust.

| (166) | Vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 32, mis sisaldab põhimõttelisi selgitusi varade abikõlblikkuse kohta, tuleb toetusmeetme kohaldamisalasse kuuluvaid varasid hinnata pragmaatiliselt. Komisjon märgib, et finantskriisist mõjutatud varade ring on kaasmõju tõttu aja jooksul laienenud. Eelkõige on laevanduse, lennutranspordi- ja kinnisvarasektori väärtpaberid praegu mittelikviidsed või korrigeeritakse nende väärtust oluliselt. Selliste varade suhtes võetavad toetusmeetmed võivad aidata saavutada langenud väärtusega varade teatises seatud eesmärke, st suurendada läbipaistvust ja toetada finantsstabiilsust, isegi juhul, kui kõnealused varad ei kuulu finantskriisi põhjustanud varade hulka. Komisjon on nimetatud kaalutlusel varasematel juhtudel selliste varade suhtes võetud toetusmeetmed heaks kiitnud (61) ja peab asjakohaseks teha seda ka käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(166)

Vastavalt langenud väärtusega varade teatise punktile 32, mis sisaldab põhimõttelisi selgitusi varade abikõlblikkuse kohta, tuleb toetusmeetme kohaldamisalasse kuuluvaid varasid hinnata pragmaatiliselt. Komisjon märgib, et finantskriisist mõjutatud varade ring on kaasmõju tõttu aja jooksul laienenud. Eelkõige on laevanduse, lennutranspordi- ja kinnisvarasektori väärtpaberid praegu mittelikviidsed või korrigeeritakse nende väärtust oluliselt. Selliste varade suhtes võetavad toetusmeetmed võivad aidata saavutada langenud väärtusega varade teatises seatud eesmärke, st suurendada läbipaistvust ja toetada finantsstabiilsust, isegi juhul, kui kõnealused varad ei kuulu finantskriisi põhjustanud varade hulka. Komisjon on nimetatud kaalutlusel varasematel juhtudel selliste varade suhtes võetud toetusmeetmed heaks kiitnud (61) ja peab asjakohaseks teha seda ka käesoleval juhul.

| (167) | Langenud väärtusega varade teatise punkti 36 kohaselt võib abikõlblikkuse kriteeriume sõnastada laiemalt, juhul kui seda korvavad põhjalikumad ümberkorraldusmeetmed. Mida suurem on kaitstud varade osa panga portfellis, seda ulatuslikum peab olema ümberkorraldamine. Komisjon kahtles menetluse algatamise otsuses varade abikõlblikkuses, kuna tollal esitatud esialgne ümberkorralduskava ei olnud tema arvates abikõlblikkuse kriteeriumide paindliku kohaldamise piisavaks tasakaalustamiseks piisavalt kaugeleulatuv. HSH esitas 11. juulil 2011 muudetud ümberkorralduskava. Muudetud ümberkorraldusmeetmed näevad ette bilansimahu vähendamist ligikaudu 61 %, [...] osaluste loovutamist ja HSH 21 rahvusvahelisest esindusest 15 esinduse sulgemist. Komisjoni arvates tasakaalustab sellises mahus ümberkorraldamine langenud väärtusega varade teatise paindliku kohaldamise varade abikõlblikkuse suhtes. Sellest tulenevalt ei kahtle komisjon enam varade abikõlblikkuses. |
| --- | --- |

(167)

Langenud väärtusega varade teatise punkti 36 kohaselt võib abikõlblikkuse kriteeriume sõnastada laiemalt, juhul kui seda korvavad põhjalikumad ümberkorraldusmeetmed. Mida suurem on kaitstud varade osa panga portfellis, seda ulatuslikum peab olema ümberkorraldamine. Komisjon kahtles menetluse algatamise otsuses varade abikõlblikkuses, kuna tollal esitatud esialgne ümberkorralduskava ei olnud tema arvates abikõlblikkuse kriteeriumide paindliku kohaldamise piisavaks tasakaalustamiseks piisavalt kaugeleulatuv. HSH esitas 11. juulil 2011 muudetud ümberkorralduskava. Muudetud ümberkorraldusmeetmed näevad ette bilansimahu vähendamist ligikaudu 61 %, [...] osaluste loovutamist ja HSH 21 rahvusvahelisest esindusest 15 esinduse sulgemist. Komisjoni arvates tasakaalustab sellises mahus ümberkorraldamine langenud väärtusega varade teatise paindliku kohaldamise varade abikõlblikkuse suhtes. Sellest tulenevalt ei kahtle komisjon enam varade abikõlblikkuses.

9.2.2.2.   Varahaldus

| (168) | Menetluse algatamise otsuse punktis 45 kahtles komisjon varahaldust silmas pidades garantii kokkusobivuses siseturuga. Kuna kõiki varasid tuleb endiselt kajastada HSH bilansis, puudusid tõendid HSH ja kaitstud varade funktsionaalse ning korraldusliku eraldamise kohta (eelkõige halduse, töötajate ja klientide puhul). |
| --- | --- |

(168)

Menetluse algatamise otsuse punktis 45 kahtles komisjon varahaldust silmas pidades garantii kokkusobivuses siseturuga. Kuna kõiki varasid tuleb endiselt kajastada HSH bilansis, puudusid tõendid HSH ja kaitstud varade funktsionaalse ning korraldusliku eraldamise kohta (eelkõige halduse, töötajate ja klientide puhul).

| (169) | Saksamaa esitas lisateavet ja selgitas, et HSH asutas ümberkorraldusüksuse, mis kujutab endast pangasisesest eraldi juhitavat likvideerimispanka. HSH seadis sisse aruannete esitamise eri ärivaldkondade kohta ja ümberkorraldusüksuse eraldi juhtimise, mis välistab huvide konflikti põhipanga ja ümberkorraldusüksuse vahel. Komisjon nõustub varahaldust käsitlevate Saksamaa märkustega, mis on kokkuvõtlikult esitatud punktis 115, ja kiidab heaks HSH poolt selles valdkonnas tehtud muudatused. Sellest tulenevalt on riskikaitse kooskõlas langenud väärtusega varade teatises varahalduse kohta sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(169)

Saksamaa esitas lisateavet ja selgitas, et HSH asutas ümberkorraldusüksuse, mis kujutab endast pangasisesest eraldi juhitavat likvideerimispanka. HSH seadis sisse aruannete esitamise eri ärivaldkondade kohta ja ümberkorraldusüksuse eraldi juhtimise, mis välistab huvide konflikti põhipanga ja ümberkorraldusüksuse vahel. Komisjon nõustub varahaldust käsitlevate Saksamaa märkustega, mis on kokkuvõtlikult esitatud punktis 115, ja kiidab heaks HSH poolt selles valdkonnas tehtud muudatused. Sellest tulenevalt on riskikaitse kooskõlas langenud väärtusega varade teatises varahalduse kohta sätestatud nõuetega.

9.2.2.3.   Kaitstud portfelli hindamine

| (170) | Menetluse algatamise otsuse punktis 47 väljendas komisjon kahtlusi ka kaitstud portfelli hindamise suhtes, sest sõltumatud eksperdid olid hinnanud üksnes väikest osa portfellist ja HSH ei olnud esitanud piisavalt teavet kogu portfelli tegeliku majandusliku väärtuse hindamiseks. HSH määras enne meetme rakendamist kaks sõltumatut eksperti: Blackrock ja Cambridge Place. Kõnealused eksperdid hindasid üksnes väikest osa kaitstud portfellist – nimelt varaga tagatud väärtpabereid ja CIP-portfelli osi. |
| --- | --- |

(170)

Menetluse algatamise otsuse punktis 47 väljendas komisjon kahtlusi ka kaitstud portfelli hindamise suhtes, sest sõltumatud eksperdid olid hinnanud üksnes väikest osa portfellist ja HSH ei olnud esitanud piisavalt teavet kogu portfelli tegeliku majandusliku väärtuse hindamiseks. HSH määras enne meetme rakendamist kaks sõltumatut eksperti: Blackrock ja Cambridge Place. Kõnealused eksperdid hindasid üksnes väikest osa kaitstud portfellist – nimelt varaga tagatud väärtpabereid ja CIP-portfelli osi.

| (171) | Komisjon ei nõustu punktis 116 esitatud Saksamaa seisukohaga, et laenutehinguid on raske hinnata, sest rahavoogude prognoosid põhinevad paljudel eeldustel, näiteks eeldustel tulevaste makseviivituste, kohustuste täitmatajätmise tõenäosuse ja aja, tagasinõuete ja intressimäärade kohta (riskivaba intressimäär ja riskipreemia). Isegi kui pikendatavaid laene – sellised laenud on kaitstud portfellist suure osa moodustavas laevanduse ja kinnisvara rahastamise sektoris tavapärased – on edaspidi veelgi keerulisem hinnata, näitavad komisjoni otsused, et sarnaseid varasid sisaldavaid portfelle on rahavoogude alusel juba hinnatud (62). Saksamaa ei suutnud pealegi tõendada, et rahavoogude prognoosil põhinev hindamine annaks täiesti teistsuguse tulemuse. |
| --- | --- |

(171)

Komisjon ei nõustu punktis 116 esitatud Saksamaa seisukohaga, et laenutehinguid on raske hinnata, sest rahavoogude prognoosid põhinevad paljudel eeldustel, näiteks eeldustel tulevaste makseviivituste, kohustuste täitmatajätmise tõenäosuse ja aja, tagasinõuete ja intressimäärade kohta (riskivaba intressimäär ja riskipreemia). Isegi kui pikendatavaid laene – sellised laenud on kaitstud portfellist suure osa moodustavas laevanduse ja kinnisvara rahastamise sektoris tavapärased – on edaspidi veelgi keerulisem hinnata, näitavad komisjoni otsused, et sarnaseid varasid sisaldavaid portfelle on rahavoogude alusel juba hinnatud (62). Saksamaa ei suutnud pealegi tõendada, et rahavoogude prognoosil põhinev hindamine annaks täiesti teistsuguse tulemuse.

| (172) | Hindamine peab toimuma Euroopa Liidu tasandil kindlaksmääratud ühtse meetodi alusel. Komisjoni taotlusel hindasid HSH ja tema välisekspert Morgan Stanley tihedas koostöös komisjoni ekspertidega tervet portfelli. Eeldused, millest HSH hindamisel lähtus, olid kooskõlas stressistsenaariumidega, mida komisjon oli kohaldanud muudel juhtudel. Kohaldati ühtseid meetodeid. |
| --- | --- |

(172)

Hindamine peab toimuma Euroopa Liidu tasandil kindlaksmääratud ühtse meetodi alusel. Komisjoni taotlusel hindasid HSH ja tema välisekspert Morgan Stanley tihedas koostöös komisjoni ekspertidega tervet portfelli. Eeldused, millest HSH hindamisel lähtus, olid kooskõlas stressistsenaariumidega, mida komisjon oli kohaldanud muudel juhtudel. Kohaldati ühtseid meetodeid.

| (173) | Hindamine näitas, et eeldatav kahjum on 3,2 miljardi euro suurusest esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriast palju suurem ja kulutab ära ka 10 miljardi euro suuruse teise järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria [...]. Lisaks ilmnes, et [...] tegelik majanduslik väärtus oli ligikaudu [155–170] miljardit eurot ([ligikaudu 172] miljardit eurot, millest on maha arvatud 3,2 miljardit eurot ja [2,5–10] miljardit eurot). |
| --- | --- |

(173)

Hindamine näitas, et eeldatav kahjum on 3,2 miljardi euro suurusest esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriast palju suurem ja kulutab ära ka 10 miljardi euro suuruse teise järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria [...]. Lisaks ilmnes, et [...] tegelik majanduslik väärtus oli ligikaudu [155–170] miljardit eurot ([ligikaudu 172] miljardit eurot, millest on maha arvatud 3,2 miljardit eurot ja [2,5–10] miljardit eurot).

| (174) | Kuna hindamine toimus kooskõlas langenud väärtusega varade teatisega, leiab komisjon, et menetluse algatamise otsuse punktis 45 nimetatud kahtlused on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(174)

Kuna hindamine toimus kooskõlas langenud väärtusega varade teatisega, leiab komisjon, et menetluse algatamise otsuse punktis 45 nimetatud kahtlused on kõrvaldatud.

9.2.2.4.   Täielik läbipaistvus ja eelnev avalikustamine

| (175) | Menetluse algatamise otsuse punktis 42 väljendas komisjon kahtlusi seoses läbipaistvuse ja avalikustamisega, sest Saksamaa ei esitanud kaitstud portfelli täielikku hinnangut, mille oleks koostanud sõltumatu ekspert. |
| --- | --- |

(175)

Menetluse algatamise otsuse punktis 42 väljendas komisjon kahtlusi seoses läbipaistvuse ja avalikustamisega, sest Saksamaa ei esitanud kaitstud portfelli täielikku hinnangut, mille oleks koostanud sõltumatu ekspert.

| (176) | Langenud väärtusega varade teatise punkti 20 kohaselt peavad abikõlblikud pangad abitaotlusi tehes esitama eelnevalt täielikult läbipaistvad ja täielikud andmed langenud väärtusega varade kohta, mille tarbeks toetusmeetmeid taotletakse. Selleks kasutatakse sõltumatute ja tunnustatud ekspertide tõendatud ja asjaomaste järelevalveasutuste kinnitatud asjakohast hindamismenetlust. Langenud väärtusega varade kohta esitatav teave peab olema nii põhjalik, nagu on ette nähtud langenud väärtusega varade teatise III lisa II jaotises ja tabelis 2. |
| --- | --- |

(176)

Langenud väärtusega varade teatise punkti 20 kohaselt peavad abikõlblikud pangad abitaotlusi tehes esitama eelnevalt täielikult läbipaistvad ja täielikud andmed langenud väärtusega varade kohta, mille tarbeks toetusmeetmeid taotletakse. Selleks kasutatakse sõltumatute ja tunnustatud ekspertide tõendatud ja asjaomaste järelevalveasutuste kinnitatud asjakohast hindamismenetlust. Langenud väärtusega varade kohta esitatav teave peab olema nii põhjalik, nagu on ette nähtud langenud väärtusega varade teatise III lisa II jaotises ja tabelis 2.

| (177) | Komisjonile on menetluse algatamise otsuse vastuvõtmisest alates esitatud kaitstud portfelli ja varade kohta põhjalikku teavet. Hinnang näitas, et portfelli tegelik majanduslik väärtus on ligikaudu [155–170] miljardit eurot. Riskikaitsega toetati kapitali [ligikaudu 3,5] miljardi euro ulatuses. Morgan Stanley kirjutas hinnangule ja selle aluseks võetud andmetele ning meetoditele ametlikult alla ning kinnitas need. Järelevalveasutus kinnitas meetme kapitali toetavat mõju 2010. aasta veebruaris. Varade hindamise alusel välja arvutatud kapitalitoetus erineb komisjoni esialgsest hinnangust, mis esitati menetluse algatamise otsuse punktis 51 ja järgmistes punktides. Komisjon nõustub hindamistulemusega ja Saksamaa esitatud kapitalitoetuse arvutusega. Kontrollimise tulemust arvesse võttes ei ole Saksamaa märkusi kapitalitoetuse kohta seega enam vaja käsitleda. |
| --- | --- |

(177)

Komisjonile on menetluse algatamise otsuse vastuvõtmisest alates esitatud kaitstud portfelli ja varade kohta põhjalikku teavet. Hinnang näitas, et portfelli tegelik majanduslik väärtus on ligikaudu [155–170] miljardit eurot. Riskikaitsega toetati kapitali [ligikaudu 3,5] miljardi euro ulatuses. Morgan Stanley kirjutas hinnangule ja selle aluseks võetud andmetele ning meetoditele ametlikult alla ning kinnitas need. Järelevalveasutus kinnitas meetme kapitali toetavat mõju 2010. aasta veebruaris. Varade hindamise alusel välja arvutatud kapitalitoetus erineb komisjoni esialgsest hinnangust, mis esitati menetluse algatamise otsuse punktis 51 ja järgmistes punktides. Komisjon nõustub hindamistulemusega ja Saksamaa esitatud kapitalitoetuse arvutusega. Kontrollimise tulemust arvesse võttes ei ole Saksamaa märkusi kapitalitoetuse kohta seega enam vaja käsitleda.

| (178) | Komisjoni kahtlused läbipaistvuse ja eelneva avalikustamise suhtes on seega kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(178)

Komisjoni kahtlused läbipaistvuse ja eelneva avalikustamise suhtes on seega kõrvaldatud.

9.2.2.5.   Ühtlustamine avalike eesmärkidega

| (179) | Langenud väärtusega varade teatise punkti 5.3 kohaselt peavad stiimulid pankade osalemiseks toetusmeetmetes olema avalike eesmärkidega järgmisel viisil ühtlustatud: a) toetuse taotlemiseks seatakse kuni kuuekuuline tähtaeg, b) nähakse ette mehhanismid, mis tagavad toetusmeetmeid enim vajavate pankade osalemise, ja c) kehtestatakse asjakohased kaitsemeetmed, et muu hulgas piirata konkurentsile avalduvat mõju. |
| --- | --- |

(179)

Langenud väärtusega varade teatise punkti 5.3 kohaselt peavad stiimulid pankade osalemiseks toetusmeetmetes olema avalike eesmärkidega järgmisel viisil ühtlustatud: a) toetuse taotlemiseks seatakse kuni kuuekuuline tähtaeg, b) nähakse ette mehhanismid, mis tagavad toetusmeetmeid enim vajavate pankade osalemise, ja c) kehtestatakse asjakohased kaitsemeetmed, et muu hulgas piirata konkurentsile avalduvat mõju.

| (180) | Võttes arvesse HSH süsteemset tähtsust avalik-õiguslike omanike majanduskeskkonnas, töötati garantii välja spetsiaalselt HSH jaoks ja tema erilist seisundit silmas pidades. Seoses muudetud ümberkorralduskavaga kehtestatakse HSH-le hulk kaitsemeetmeid, mis käsitlevad eelkõige dividendi- ja kupongimakseid, äriühingu üldjuhtimist, hüvitist ja kohalolu teatavate turgudel (nt laevanduse rahastamise sektoris). |
| --- | --- |

(180)

Võttes arvesse HSH süsteemset tähtsust avalik-õiguslike omanike majanduskeskkonnas, töötati garantii välja spetsiaalselt HSH jaoks ja tema erilist seisundit silmas pidades. Seoses muudetud ümberkorralduskavaga kehtestatakse HSH-le hulk kaitsemeetmeid, mis käsitlevad eelkõige dividendi- ja kupongimakseid, äriühingu üldjuhtimist, hüvitist ja kohalolu teatavate turgudel (nt laevanduse rahastamise sektoris).

| (181) | Sellest tulenevalt on HSH kasuks võetud riskikaitse kooskõlas langenud väärtusega varade teatises avalikele eesmärkidele vastava ühtlustamise kohta sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(181)

Sellest tulenevalt on HSH kasuks võetud riskikaitse kooskõlas langenud väärtusega varade teatises avalikele eesmärkidele vastava ühtlustamise kohta sätestatud nõuetega.

9.2.2.6.   Hüvitis ja kulude jagamine

| (182) | Menetluse algatamise otsuse punktis 49 kahtles komisjon kulude jagamise asjakohasuses. Langenud väärtusega varade teatise punkti 24 kohaselt tuleb HSH-lt nõuda, et HSH kataks esimese järjekorra kahju klausli alusel osa kahjumist või riskidest (üldiselt vähemalt 10 %). Kulude asjakohase jagamise saab tagada ka suurema hüvitise maksmise või hilisema kompenseerimisega. Lisaks kahtles komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 51 ja järgmistes punktides selles, kas 400 baaspunkti suurune tasu on piisav hüvitis avalik-õiguslike omanike võetud riski eest. |
| --- | --- |

(182)

Menetluse algatamise otsuse punktis 49 kahtles komisjon kulude jagamise asjakohasuses. Langenud väärtusega varade teatise punkti 24 kohaselt tuleb HSH-lt nõuda, et HSH kataks esimese järjekorra kahju klausli alusel osa kahjumist või riskidest (üldiselt vähemalt 10 %). Kulude asjakohase jagamise saab tagada ka suurema hüvitise maksmise või hilisema kompenseerimisega. Lisaks kahtles komisjon menetluse algatamise otsuse punktis 51 ja järgmistes punktides selles, kas 400 baaspunkti suurune tasu on piisav hüvitis avalik-õiguslike omanike võetud riski eest.

| (183) | Langenud väärtusega varade teatise punkti 41 kohaselt tuleb kõigi toetusmeetmete puhul tagada riigile piisav hüvitis. Toetusmeetme eest makstav hüvitis on piisav juhul, kui sellega kompenseeritakse meetme mõju seadusega ettenähtud omakapitalile. See tähendab, et kapitalitoetuse eest peab olema tagatud piisav hüvitis. |
| --- | --- |

(183)

Langenud väärtusega varade teatise punkti 41 kohaselt tuleb kõigi toetusmeetmete puhul tagada riigile piisav hüvitis. Toetusmeetme eest makstav hüvitis on piisav juhul, kui sellega kompenseeritakse meetme mõju seadusega ettenähtud omakapitalile. See tähendab, et kapitalitoetuse eest peab olema tagatud piisav hüvitis.

| (184) | Pidades silmas toetuse mõju kapitalile, märkis komisjon oma otsuses, mis käsitleb riigiabi, mida Saksamaa annab ettevõtja Landesbank Baden-Württemberg ümberkorraldamiseks (63), et asjaomase meetmega saavutatud 6,25 % kapitalitoetust võib pidada piisavaks hüvitiseks kapitali toetusmeetme eest (64). Riskikaitsega toetati kapitali [ligikaudu 3,5] miljardi ulatuses, millest tuleneb ligikaudu 220 miljoni euro suurune aastane hüvitis (mis vastab [ligikaudu 220] baaspunktile garantii nimiväärtuselt), kui HSH võtab garantii täies ulatuses kasutusele. Garantii (osalisel) lõpetamisel tuleks kapitalitoetuse miinimumhüvitist vähendada proportsionaalselt ligikaudu 220 baaspunktile garantii allesjäänud nimiväärtuselt. |
| --- | --- |

(184)

Pidades silmas toetuse mõju kapitalile, märkis komisjon oma otsuses, mis käsitleb riigiabi, mida Saksamaa annab ettevõtja Landesbank Baden-Württemberg ümberkorraldamiseks (63), et asjaomase meetmega saavutatud 6,25 % kapitalitoetust võib pidada piisavaks hüvitiseks kapitali toetusmeetme eest (64). Riskikaitsega toetati kapitali [ligikaudu 3,5] miljardi ulatuses, millest tuleneb ligikaudu 220 miljoni euro suurune aastane hüvitis (mis vastab [ligikaudu 220] baaspunktile garantii nimiväärtuselt), kui HSH võtab garantii täies ulatuses kasutusele. Garantii (osalisel) lõpetamisel tuleks kapitalitoetuse miinimumhüvitist vähendada proportsionaalselt ligikaudu 220 baaspunktile garantii allesjäänud nimiväärtuselt.

| (185) | Nagu märgitud punktis 46, tegi HSH ettepaneku maksta riskikaitse eest 400 baaspunkti suurust garantiitasu. See tähendab, et HSH maksab olenevalt stsenaariumist [> 1,5] miljardit eurot (garantiid ei kasutata), [> 2,5] miljardit eurot (garantiid kasutatakse 5 miljardi euro ulatuses) või [> 4] miljardit eurot (garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses). |
| --- | --- |

(185)

Nagu märgitud punktis 46, tegi HSH ettepaneku maksta riskikaitse eest 400 baaspunkti suurust garantiitasu. See tähendab, et HSH maksab olenevalt stsenaariumist [> 1,5] miljardit eurot (garantiid ei kasutata), [> 2,5] miljardit eurot (garantiid kasutatakse 5 miljardi euro ulatuses) või [> 4] miljardit eurot (garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses).

| (186) | Mis puutub kapitalitoetuse eest makstava miinimumhüvitise (mis on [ligikaudu 220] baaspunkti 10 miljardilt eurolt või – osalise lõpetamise korral – garantii allesjäänud nimiväärtuselt) (65) asjakohasusse, siis garantii osalise lõpetamise korral vähendatakse kapitalitoetuse eest makstava hüvitise absoluutsummat. Isegi juhul, kui kapitalitoetus ei vähene ilmselt täiesti proportsionaalselt riskikaitse summaga, leiab komisjon, et see võimaldab riskikaitse kehtivuse ajal kapitalitoetuse eest makstavat miinimumhüvitist piisavalt ligilähedaselt välja arvutada. Seepärast peab komisjon piisavaks aastast hüvitist, mis on [ligikaudu 220] baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt. |
| --- | --- |

(186)

Mis puutub kapitalitoetuse eest makstava miinimumhüvitise (mis on [ligikaudu 220] baaspunkti 10 miljardilt eurolt või – osalise lõpetamise korral – garantii allesjäänud nimiväärtuselt) (65) asjakohasusse, siis garantii osalise lõpetamise korral vähendatakse kapitalitoetuse eest makstava hüvitise absoluutsummat. Isegi juhul, kui kapitalitoetus ei vähene ilmselt täiesti proportsionaalselt riskikaitse summaga, leiab komisjon, et see võimaldab riskikaitse kehtivuse ajal kapitalitoetuse eest makstavat miinimumhüvitist piisavalt ligilähedaselt välja arvutada. Seepärast peab komisjon piisavaks aastast hüvitist, mis on [ligikaudu 220] baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt.

| (187) | Kuna [ligikaudu 220] baaspunkti allesjäänud garantiisummalt on vastuvõetavalt ligilähedane hüvitisemäärale 6,25 % kapitali toetusmeetme summalt, on komisjoni arvates piisav, et aastas makstakse HSH Finanzfonds AöR-le 6,25 % kapitalitoetuse summalt. Seepärast on kapitalitoetuse eest makstav hüvitis langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas. |
| --- | --- |

(187)

Kuna [ligikaudu 220] baaspunkti allesjäänud garantiisummalt on vastuvõetavalt ligilähedane hüvitisemäärale 6,25 % kapitali toetusmeetme summalt, on komisjoni arvates piisav, et aastas makstakse HSH Finanzfonds AöR-le 6,25 % kapitalitoetuse summalt. Seepärast on kapitalitoetuse eest makstav hüvitis langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas.

| (188) | Peale selle on langenud väärtusega varade teatise punktis 41 sätestatud, et varade ostu või kindlustamist käsitlevate toetusmeetmete puhul peab üleandmisväärtus põhinema tegelikul majanduslikul väärtusel. |
| --- | --- |

(188)

Peale selle on langenud väärtusega varade teatise punktis 41 sätestatud, et varade ostu või kindlustamist käsitlevate toetusmeetmete puhul peab üleandmisväärtus põhinema tegelikul majanduslikul väärtusel.

| (189) | Riskikaitse komisjonipoolne hindamine näitas, et tagatud väärtus summas [ligikaudu 168] miljardit eurot oli liiga kõrge (ületas tegelikku majanduslikku väärtust) ja esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria oli liiga väike. Tagatud väärtuse ja tegeliku majandusliku väärtuse vahe on [2,5–10] miljardit eurot. Järelikult tuleb tagatud väärtust „korrigeerida” ja esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriat suurendada. Saksamaa esitas tõendid, mis kinnitavad, et HSH-l ei ole võimalik maksta tagasi [2,5–10] miljardit eurot, ja Saksamaa keeldub sellisest tagasimaksest. Ent isegi juhul, kui HSH ei saa esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriat eeldatavate kahjumite katmiseks [2,5–10] miljardi euro võrra suurendada, võiks langenud väärtusega varade teatise punkti 41 kohaselt nõuda vahe tagasi ka hiljem, näiteks konkreetse tagastusmehhanismi kaudu seoses põhjalike ümberkorraldusmeetmetega. |
| --- | --- |

(189)

Riskikaitse komisjonipoolne hindamine näitas, et tagatud väärtus summas [ligikaudu 168] miljardit eurot oli liiga kõrge (ületas tegelikku majanduslikku väärtust) ja esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria oli liiga väike. Tagatud väärtuse ja tegeliku majandusliku väärtuse vahe on [2,5–10] miljardit eurot. Järelikult tuleb tagatud väärtust „korrigeerida” ja esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriat suurendada. Saksamaa esitas tõendid, mis kinnitavad, et HSH-l ei ole võimalik maksta tagasi [2,5–10] miljardit eurot, ja Saksamaa keeldub sellisest tagasimaksest. Ent isegi juhul, kui HSH ei saa esimese järjekoha kahju väärtpaberistamise seeriat eeldatavate kahjumite katmiseks [2,5–10] miljardi euro võrra suurendada, võiks langenud väärtusega varade teatise punkti 41 kohaselt nõuda vahe tagasi ka hiljem, näiteks konkreetse tagastusmehhanismi kaudu seoses põhjalike ümberkorraldusmeetmetega.

| (190) | Nii saab riigile makstava 400 baaspunkti suuruse põhitasu toel luua tagastusmehhanismi, mis hõlmaks makse seda osa, mis ületab kapitalitoetuse eest makstavat [ligikaudu 220] baaspunkti suurust hüvitist. Kõnealune summa sõltuks ka garantii võimalikust kasutamisest, kuna põhitasu võib muutuda, nagu ilmneb järgmisest tabelist.

  Tabel 12


  Tagastusmehhanism, mis näeb ette põhitasu ja täiendavad tagasimaksed









  (Miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | Stsenaarium 1
  (garantiid ei kasutata: 0 eurot) | Stsenaarium 2
  (garantiid kasutatakse 5 miljardi euro ulatuses) | Stsenaarium 3
  (garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses) |
| Põhitasu (400 baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt) | [> 1,5] | [> 2,5] | [> 4] |
| Sellest kapitalitoetuse hüvitis ([ligikaudu 220] baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt) | [700–900] | [1 200–1 600] | [1 800–2 500] |
| Põhitasus sisalduv täiendav tagasimakse | [500–800] | [1 000–1 400] | [1 500–2 000] |
| Muud nõutavad tagasimaksed | [...] | [...] | [...] |

(190)

Nii saab riigile makstava 400 baaspunkti suuruse põhitasu toel luua tagastusmehhanismi, mis hõlmaks makse seda osa, mis ületab kapitalitoetuse eest makstavat [ligikaudu 220] baaspunkti suurust hüvitist. Kõnealune summa sõltuks ka garantii võimalikust kasutamisest, kuna põhitasu võib muutuda, nagu ilmneb järgmisest tabelist.

Tabel 12

Tagastusmehhanism, mis näeb ette põhitasu ja täiendavad tagasimaksed

(Miljonites eurodes)

Stsenaarium 1

(garantiid ei kasutata: 0 eurot)

Stsenaarium 2

(garantiid kasutatakse 5 miljardi euro ulatuses)

Stsenaarium 3

(garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses)

Põhitasu (400 baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt)

[> 1,5]

[> 2,5]

[> 4]

Sellest kapitalitoetuse hüvitis ([ligikaudu 220] baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt)

[700–900]

[1 200–1 600]

[1 800–2 500]

Põhitasus sisalduv täiendav tagasimakse

[500–800]

[1 000–1 400]

[1 500–2 000]

Muud nõutavad tagasimaksed

[...]

[...]

[...]

| (191) | Hüvitis ei tagaks seega piisavat tagasimakset põhitasu kujul. Täieliku tagasimakse tegemiseks peab HSH riigile maksma ka tegeliku majandusliku väärtuse ja üleandmisväärtuse vahe, mida 400 baaspunkti suurune põhitasu ei kata. Olenevalt stsenaariumist on kõnealune vahe [...] eurot kuni [...] eurot. |
| --- | --- |

(191)

Hüvitis ei tagaks seega piisavat tagasimakset põhitasu kujul. Täieliku tagasimakse tegemiseks peab HSH riigile maksma ka tegeliku majandusliku väärtuse ja üleandmisväärtuse vahe, mida 400 baaspunkti suurune põhitasu ei kata. Olenevalt stsenaariumist on kõnealune vahe [...] eurot kuni [...] eurot.

| (192) | Kuna Saksamaa ja HSH keelduvad asjaomast makset suurendamast, ei saa riigiabi pidada määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 7 lõike 3 alusel siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(192)

Kuna Saksamaa ja HSH keelduvad asjaomast makset suurendamast, ei saa riigiabi pidada määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 7 lõike 3 alusel siseturuga kokkusobivaks.

| (193) | Komisjoni sõnul ilmneb muudetud ümberkorralduskavast, et täiendava [...] euro kuni [...] euro suuruse makse tegemine tagastusmehhanismi kaudu ei ole võimalik, kuna see ohustaks HSH elujõulisust; punktis 91 esitatud prognooside kohaselt kulutataks täieliku tagasimakse tegemisel ära kogu kasum, mida HSH ümberkorraldusperioodil ja hiljem teeniks. |
| --- | --- |

(193)

Komisjoni sõnul ilmneb muudetud ümberkorralduskavast, et täiendava [...] euro kuni [...] euro suuruse makse tegemine tagastusmehhanismi kaudu ei ole võimalik, kuna see ohustaks HSH elujõulisust; punktis 91 esitatud prognooside kohaselt kulutataks täieliku tagasimakse tegemisel ära kogu kasum, mida HSH ümberkorraldusperioodil ja hiljem teeniks.

| (194) | Komisjon on siiski seisukohal, et hüvitussüsteem, mis võimaldab teha korrektsioone, mis on tagasimaksete ja hüvitiste poolest kooskõlas nii langenud väärtusega varade teatise kui ka komisjoni otsustega, võib tagada toetusmeetme kokkusobivuse siseturuga. Langenud väärtusega varade teatise punkti 41 kohaselt tohib varade üleandmisväärtus (tagatud väärtus) olla suurem kui nende tegelik majanduslik väärtus, kui meetmega kaasneb ulatuslik ümberkorraldamine ja tingimuste kehtestamine, mis võimaldavad kõnealust täiendavat abi hiljem tagasi nõuda. Langenud väärtusega varade teatise punktis 41 antakse seega võimalus kasutada osalisi tagasimaksemeetmeid, tingimusel et need meetmed tasakaalustatakse ulatusliku ümberkorraldamisega. |
| --- | --- |

(194)

Komisjon on siiski seisukohal, et hüvitussüsteem, mis võimaldab teha korrektsioone, mis on tagasimaksete ja hüvitiste poolest kooskõlas nii langenud väärtusega varade teatise kui ka komisjoni otsustega, võib tagada toetusmeetme kokkusobivuse siseturuga. Langenud väärtusega varade teatise punkti 41 kohaselt tohib varade üleandmisväärtus (tagatud väärtus) olla suurem kui nende tegelik majanduslik väärtus, kui meetmega kaasneb ulatuslik ümberkorraldamine ja tingimuste kehtestamine, mis võimaldavad kõnealust täiendavat abi hiljem tagasi nõuda. Langenud väärtusega varade teatise punktis 41 antakse seega võimalus kasutada osalisi tagasimaksemeetmeid, tingimusel et need meetmed tasakaalustatakse ulatusliku ümberkorraldamisega.

| (195) | Komisjon leiab, et käesoleva riigiabi juhtumi puhul on meetmete kombineerimise kaudu võimalik saavutada osaline täiendav tagasimakse. |
| --- | --- |

(195)

Komisjon leiab, et käesoleva riigiabi juhtumi puhul on meetmete kombineerimise kaudu võimalik saavutada osaline täiendav tagasimakse.

| (196) | Komisjoni arvates tuleks kõigepealt tasuda viivitamata võimalikult suures ulatuses täiendavad tagasimaksesummad (ohustamata HSH pikaajalise elujõulisuse taastamist) ja tasumist ei tohiks edasi lükata kauem kui vajalik. Seepärast uuris komisjon, kui suures ulatuses on võimalik teha ühekordset makset. Sellest tulenevalt esitas komisjon, nagu märgitud punktis 90, HSH-le nõude võtta 2011. aasta finantsprognoosides arvesse 500 miljoni euro suurust ühekordset makset. Punktis 91 esitatud finantsprognooside kohaselt suudab HSH teha riigile 500 miljoni euro suuruse ühekordse makse. Sellise summa tasumisega kulutataks ära kogu HSH oodatav kasum ja see võib põhjustada 2011. aastal [150–200] miljoni euro suuruse netokahjumi. Kõnealust kahjumit saaks siiski katta järgmistel aastatel ja see ei takistaks HSHd teenimast ümberkorraldusperioodi järelejäänud aastatel tõendatult ja järjepidevalt kasumit (mis peegeldab HSH tegevuse elujõulisust). Selline kasumlikkuse näitamine on vajalik, et tõendada HSH elujõulisuse taastamist ja lõpuks ka HSH võimet leida taas investoreid. Sellele tuginedes leiab komisjon, et 500 miljonit eurot on suurim HSH-le esialgu jõukohane osalise tagasimakse summa. |
| --- | --- |

(196)

Komisjoni arvates tuleks kõigepealt tasuda viivitamata võimalikult suures ulatuses täiendavad tagasimaksesummad (ohustamata HSH pikaajalise elujõulisuse taastamist) ja tasumist ei tohiks edasi lükata kauem kui vajalik. Seepärast uuris komisjon, kui suures ulatuses on võimalik teha ühekordset makset. Sellest tulenevalt esitas komisjon, nagu märgitud punktis 90, HSH-le nõude võtta 2011. aasta finantsprognoosides arvesse 500 miljoni euro suurust ühekordset makset. Punktis 91 esitatud finantsprognooside kohaselt suudab HSH teha riigile 500 miljoni euro suuruse ühekordse makse. Sellise summa tasumisega kulutataks ära kogu HSH oodatav kasum ja see võib põhjustada 2011. aastal [150–200] miljoni euro suuruse netokahjumi. Kõnealust kahjumit saaks siiski katta järgmistel aastatel ja see ei takistaks HSHd teenimast ümberkorraldusperioodi järelejäänud aastatel tõendatult ja järjepidevalt kasumit (mis peegeldab HSH tegevuse elujõulisust). Selline kasumlikkuse näitamine on vajalik, et tõendada HSH elujõulisuse taastamist ja lõpuks ka HSH võimet leida taas investoreid. Sellele tuginedes leiab komisjon, et 500 miljonit eurot on suurim HSH-le esialgu jõukohane osalise tagasimakse summa.

| (197) | Komisjon leiab siiski, et kõigepealt tagasimakstavat summat ei pea maksma riigile sularahas. Võttes arvesse HSH praegust kapitaliga varustatust, millest ei ole seni jätkunud, et katta investeeringukahjumeid ja suurendada omakapitalibaasi, leiab komisjon, et 500 miljoni euro suuruse ühekordse makse võiks teha sularaha asemel aktsiates. Kuna HSH keskendub oma äritegevuses ka edaspidi sellistele väljakujunenud protsüklilisuse ja suure volatiilsusega valdkondadele nagu laevanduse rahastamine (vt põhjendused 223–226), tuleb HSH kapitalistruktuuri tingimata tugevdada. |
| --- | --- |

(197)

Komisjon leiab siiski, et kõigepealt tagasimakstavat summat ei pea maksma riigile sularahas. Võttes arvesse HSH praegust kapitaliga varustatust, millest ei ole seni jätkunud, et katta investeeringukahjumeid ja suurendada omakapitalibaasi, leiab komisjon, et 500 miljoni euro suuruse ühekordse makse võiks teha sularaha asemel aktsiates. Kuna HSH keskendub oma äritegevuses ka edaspidi sellistele väljakujunenud protsüklilisuse ja suure volatiilsusega valdkondadele nagu laevanduse rahastamine (vt põhjendused 223–226), tuleb HSH kapitalistruktuuri tingimata tugevdada.

| (198) | Komisjon leiab, et peale eespool nimetatud ühekordse makse suudab HSH järjepidevalt teha täiendavaid tagasimakseid. Üleandmishinda oleks võimalik uuesti korrigeerida kogu ümberkorraldusperioodi jooksul makstava tasu kaudu, mida tuleks maksta lisaks põhitasule. Punktis 91 esitatud finantsprognoosidele tuginedes leidis komisjon, et selline lisatasu võiks olla 385 baaspunkti, ilma et see ohustaks HSH elujõulisuse taastamist. 385 baaspunkti suuruse lisatasu puhul ei ületataks tabelis 4 kogu ümberkorraldusperioodiks ettenähtud 400 baaspunkti suuruseid põhitasu makseid (66). Lisatasu maksed oleksid ajavahemikul 2012–2014 oodatavast HSH netokasumist suuremad vaid kolmanda stsenaariumi korral, kus garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses (vt punkt 90). Lisaks märgib komisjon, et HSH on garantii juba 3 miljardi euro ulatuses lõpetanud, nii et tabelis 4 esitatud kolmanda stsenaariumi (garantii kasutamine 10 miljardi euro ulatuses) võib välistada. |
| --- | --- |

(198)

Komisjon leiab, et peale eespool nimetatud ühekordse makse suudab HSH järjepidevalt teha täiendavaid tagasimakseid. Üleandmishinda oleks võimalik uuesti korrigeerida kogu ümberkorraldusperioodi jooksul makstava tasu kaudu, mida tuleks maksta lisaks põhitasule. Punktis 91 esitatud finantsprognoosidele tuginedes leidis komisjon, et selline lisatasu võiks olla 385 baaspunkti, ilma et see ohustaks HSH elujõulisuse taastamist. 385 baaspunkti suuruse lisatasu puhul ei ületataks tabelis 4 kogu ümberkorraldusperioodiks ettenähtud 400 baaspunkti suuruseid põhitasu makseid (66). Lisatasu maksed oleksid ajavahemikul 2012–2014 oodatavast HSH netokasumist suuremad vaid kolmanda stsenaariumi korral, kus garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses (vt punkt 90). Lisaks märgib komisjon, et HSH on garantii juba 3 miljardi euro ulatuses lõpetanud, nii et tabelis 4 esitatud kolmanda stsenaariumi (garantii kasutamine 10 miljardi euro ulatuses) võib välistada.

| (199) | Kui maksete summa ületaks kõnealuse lisatasu, tekiks oht, et HSH ei saavuta esimese taseme põhiomavahendite 10 % määra. Nagu märgitud punktides 223–226 ja põhjalikumalt selgitatud punktides 229–232, peab HSH komisjoni arvates tingimata saavutama sellise kapitaliseerituse, mis loob puhvri HSH finantstulemuse tsüklilise kõikumise tasakaalustamiseks ja hoiab ära HSH elujõulisuse taastamise ohustamise. Esimese taseme põhiomavahendite 10 % määr on piisav puhver. Kui kõnealune määr lisatasu tõttu väheneks, tuleks asjaomase tasu maksmine peatada seniks, kuni see ohustab HSH elujõulisust. |
| --- | --- |

(199)

Kui maksete summa ületaks kõnealuse lisatasu, tekiks oht, et HSH ei saavuta esimese taseme põhiomavahendite 10 % määra. Nagu märgitud punktides 223–226 ja põhjalikumalt selgitatud punktides 229–232, peab HSH komisjoni arvates tingimata saavutama sellise kapitaliseerituse, mis loob puhvri HSH finantstulemuse tsüklilise kõikumise tasakaalustamiseks ja hoiab ära HSH elujõulisuse taastamise ohustamise. Esimese taseme põhiomavahendite 10 % määr on piisav puhver. Kui kõnealune määr lisatasu tõttu väheneks, tuleks asjaomase tasu maksmine peatada seniks, kuni see ohustab HSH elujõulisust.

| (200) | Sellele tuginedes leiab komisjon, et HSH suudab järgnevatel aastatel teha täiendavaid makseid, ilma et see ohustaks tema elujõulisuse taastamist. |
| --- | --- |

(200)

Sellele tuginedes leiab komisjon, et HSH suudab järgnevatel aastatel teha täiendavaid makseid, ilma et see ohustaks tema elujõulisuse taastamist.

| (201) | Eespool esitatud kaalutlustest lähtudes ja selleks, et tagada riskikaitse kooskõla langenud väärtusega varade teatisega, näeb komisjon ette teistsuguse hüvitusmehhanismi, mis muudab 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingu sätteid järgmiselt. Hüvitusmehhanism põhineb garantiilepingus praegu ettenähtud põhitasul, mis on 400 baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt. Nimetatud põhitasu jääb samaks, kuid erandina ei vähenda garantii kasutamine põhitasu suuruse määramisel kohaldatavat nimiväärtust. Sel moel ei toeta komisjon garantii kasutamist. Peale põhitasu on ette nähtud 385 baaspunkti suurune lisatasu ning 500 miljoni euro suurune ühekordne makse lihtaktsiatena („ühekordne makse” või „ühekordne makse aktsiatena”). Nimetatud kohustuste rakendamiseks tuleb muuta esialgset garantiilepingut, nagu on selgitatud punktides 201–208. |
| --- | --- |

(201)

Eespool esitatud kaalutlustest lähtudes ja selleks, et tagada riskikaitse kooskõla langenud väärtusega varade teatisega, näeb komisjon ette teistsuguse hüvitusmehhanismi, mis muudab 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingu sätteid järgmiselt. Hüvitusmehhanism põhineb garantiilepingus praegu ettenähtud põhitasul, mis on 400 baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt. Nimetatud põhitasu jääb samaks, kuid erandina ei vähenda garantii kasutamine põhitasu suuruse määramisel kohaldatavat nimiväärtust. Sel moel ei toeta komisjon garantii kasutamist. Peale põhitasu on ette nähtud 385 baaspunkti suurune lisatasu ning 500 miljoni euro suurune ühekordne makse lihtaktsiatena („ühekordne makse” või „ühekordne makse aktsiatena”). Nimetatud kohustuste rakendamiseks tuleb muuta esialgset garantiilepingut, nagu on selgitatud punktides 201–208.

| (202) | Esiteks tuleb lepingusse lisada lisatasu maksmine. Lisatasu arvutamine peaks sarnaselt põhitasu arvutamisele põhinema garantii nimiväärtusel, millest on maha arvatud summad, mille ulatuses on garantii osaliselt lõpetatud, kuid mitte summad, mille ulatuses on garantiid kasutatud. Lisatasu arvutamise alus peaks siiski sõltuma sellest, millises ulatuses HSH kõnealuse garantii lõpuks lõpetab, kusjuures lõpetamise aeg ei ole määrav. HSH elujõulisust mõjutab see seega vaid ulatuses, milles HSH garantiid kasutab. Garantii osalise lõpetamise korral makstakse seepärast HSH-le tagasi kõigi makstud lisatasude see osa, mis vastab osaliselt lõpetatud garantiisummale. Isegi kui mõlemat tasu tuleb arvutada lepinguliselt kokkulepitud garantiisumma alusel, millest on maha arvatud summad, mille ulatuses on garantii lõpetatud, kuid mitte summad, mille ulatuses on garantiid kasutatud, tuleks kõnealuse mõju saavutamiseks maksta allesjäänud garantiisummalt aastast põhitasu; lisatasu tuleks siiski maksta teatavale kontole. Lisatasu makstakse HSH Finanzfonds AöR-le vaid juhul, kui garantii kasutusele võetakse. Sarnaselt tuleks garantii osalise lõpetamise korral maksta HSH-le tagasi kontole sissemakstud lisatasu, mis vastab osaliselt lõpetatud garantiisummale. |
| --- | --- |

(202)

Esiteks tuleb lepingusse lisada lisatasu maksmine. Lisatasu arvutamine peaks sarnaselt põhitasu arvutamisele põhinema garantii nimiväärtusel, millest on maha arvatud summad, mille ulatuses on garantii osaliselt lõpetatud, kuid mitte summad, mille ulatuses on garantiid kasutatud. Lisatasu arvutamise alus peaks siiski sõltuma sellest, millises ulatuses HSH kõnealuse garantii lõpuks lõpetab, kusjuures lõpetamise aeg ei ole määrav. HSH elujõulisust mõjutab see seega vaid ulatuses, milles HSH garantiid kasutab. Garantii osalise lõpetamise korral makstakse seepärast HSH-le tagasi kõigi makstud lisatasude see osa, mis vastab osaliselt lõpetatud garantiisummale. Isegi kui mõlemat tasu tuleb arvutada lepinguliselt kokkulepitud garantiisumma alusel, millest on maha arvatud summad, mille ulatuses on garantii lõpetatud, kuid mitte summad, mille ulatuses on garantiid kasutatud, tuleks kõnealuse mõju saavutamiseks maksta allesjäänud garantiisummalt aastast põhitasu; lisatasu tuleks siiski maksta teatavale kontole. Lisatasu makstakse HSH Finanzfonds AöR-le vaid juhul, kui garantii kasutusele võetakse. Sarnaselt tuleks garantii osalise lõpetamise korral maksta HSH-le tagasi kontole sissemakstud lisatasu, mis vastab osaliselt lõpetatud garantiisummale.

| (203) | Selleks et garantii osaline lõpetamine ei kahjustaks elujõulisust, tohib garantiid osaliselt lõpetada vaid juhul, kui HSH esimese taseme põhiomavahendite määr ei lange seetõttu 31. detsembri 2011. aasta seisuga alla [8,5–9,5] %, 31. detsembri 2012. aasta seisuga alla [9–10] %, 31. detsembri 2013. aasta seisuga alla [9,5–10,5] % ja 31. detsembri 2014. aasta seisuga alla [10–11] %. Garantiid ei tohi osaliselt lõpetada ka juhul, kui osalise lõpetamise ajaks on eespool nimetatud määrad iga kord küll saavutatud, kuid järgmistel aastatel ei saavutataks neid ka konservatiivse kavandamise korral. |
| --- | --- |

(203)

Selleks et garantii osaline lõpetamine ei kahjustaks elujõulisust, tohib garantiid osaliselt lõpetada vaid juhul, kui HSH esimese taseme põhiomavahendite määr ei lange seetõttu 31. detsembri 2011. aasta seisuga alla [8,5–9,5] %, 31. detsembri 2012. aasta seisuga alla [9–10] %, 31. detsembri 2013. aasta seisuga alla [9,5–10,5] % ja 31. detsembri 2014. aasta seisuga alla [10–11] %. Garantiid ei tohi osaliselt lõpetada ka juhul, kui osalise lõpetamise ajaks on eespool nimetatud määrad iga kord küll saavutatud, kuid järgmistel aastatel ei saavutataks neid ka konservatiivse kavandamise korral.

| (204) | Lisatasu nõutakse tagasiulatuvalt sisse alates 31. märtsist 2009 ja seda arvutatakse proportsionaalselt majandusaastate osadega. Lisatasu tuleks maksta koos põhitasuga seni, kuni esimese taseme põhiomavahendite määr on vähemalt 10 % (esimese taseme põhiomavahendite miinimummäär). |
| --- | --- |

(204)

Lisatasu nõutakse tagasiulatuvalt sisse alates 31. märtsist 2009 ja seda arvutatakse proportsionaalselt majandusaastate osadega. Lisatasu tuleks maksta koos põhitasuga seni, kuni esimese taseme põhiomavahendite määr on vähemalt 10 % (esimese taseme põhiomavahendite miinimummäär).

| (205) | Et lisatasu kehtestamine ei ohustaks HSH elujõulisust, peaks tagastamismehhanism sisaldama optsioonitunnistust. Optsioonitunnistus peaks olema kehtiv kuni 31. detsembrini [2030–2040]. Kui HSH esimese taseme põhiomavahendite määr peaks makstava lisatasu tõttu langema allapoole miinimummäära, siis lükatakse makse optsioonitunnistuse andmise vastu edasi. Kui esimese taseme põhiomavahendite määr ületab miinimummäära, makstakse optsioonitunnistus uuesti tagasi kuni miinimummäärani. Kirjeldatud mehhanism annab HSH-le vajaliku paindlikkuse, tagades ühtlasi tagasimakse tegemise kohe, kui HSH on taas maksevõimeline. |
| --- | --- |

(205)

Et lisatasu kehtestamine ei ohustaks HSH elujõulisust, peaks tagastamismehhanism sisaldama optsioonitunnistust. Optsioonitunnistus peaks olema kehtiv kuni 31. detsembrini [2030–2040]. Kui HSH esimese taseme põhiomavahendite määr peaks makstava lisatasu tõttu langema allapoole miinimummäära, siis lükatakse makse optsioonitunnistuse andmise vastu edasi. Kui esimese taseme põhiomavahendite määr ületab miinimummäära, makstakse optsioonitunnistus uuesti tagasi kuni miinimummäärani. Kirjeldatud mehhanism annab HSH-le vajaliku paindlikkuse, tagades ühtlasi tagasimakse tegemise kohe, kui HSH on taas maksevõimeline.

| (206) | Edasilükatud õigust lisatasule peaks saama optsioonitunnistuse kehtivuse ajal uuesti täies ulatuses kasutada. Lisatasu saab maksta kuni 31. detsembrini [2015–2025]. Sellest olenemata peaks põhitasu ja lisatasu saama maksta kuni ajani, mil garantii osalise lõpetamise ja garantii kasutamise summa on kokku 10 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(206)

Edasilükatud õigust lisatasule peaks saama optsioonitunnistuse kehtivuse ajal uuesti täies ulatuses kasutada. Lisatasu saab maksta kuni 31. detsembrini [2015–2025]. Sellest olenemata peaks põhitasu ja lisatasu saama maksta kuni ajani, mil garantii osalise lõpetamise ja garantii kasutamise summa on kokku 10 miljardit eurot.

| (207) | Teiseks tuleks kohustada HSH Finanzfonds AöR-i ja HSHd muutma 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingut nii, et selles oleks sätestatud HSH Finanzfonds AöR-i õigus nõuda HSH-lt ühekordse maksena 500 miljoni euro tasumist. Et vältida HSH omakapitalimäära edasist vähenemist, peaks HSH nimetatud nõude täitmiseks emiteerima kapitali suurendamise käigus lihtaktsiaid. Aktsiate väljalaskehind tuleb arvutada HSH väärtuse alusel, mis tal oli kapitali suurendamise otsuse teinud aktsionäride üldkoosoleku toimumise päeval, ja ühekordse makse nõude netoväärtuse alusel. HSH peaks emiteerima aktsiad nõude netoväärtuse ulatuses vahetult HSH Finanzfonds AöR-le (ja seega kaudselt avalik-õiguslikele omanikele). |
| --- | --- |

(207)

Teiseks tuleks kohustada HSH Finanzfonds AöR-i ja HSHd muutma 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingut nii, et selles oleks sätestatud HSH Finanzfonds AöR-i õigus nõuda HSH-lt ühekordse maksena 500 miljoni euro tasumist. Et vältida HSH omakapitalimäära edasist vähenemist, peaks HSH nimetatud nõude täitmiseks emiteerima kapitali suurendamise käigus lihtaktsiaid. Aktsiate väljalaskehind tuleb arvutada HSH väärtuse alusel, mis tal oli kapitali suurendamise otsuse teinud aktsionäride üldkoosoleku toimumise päeval, ja ühekordse makse nõude netoväärtuse alusel. HSH peaks emiteerima aktsiad nõude netoväärtuse ulatuses vahetult HSH Finanzfonds AöR-le (ja seega kaudselt avalik-õiguslikele omanikele).

| (208) | Kapitali saab suurendada mitterahaliste korraliste sissemaksetega, välistades vähemusaktsionäride aktsiate märkimisõiguse, või mitterahaliste ja rahaliste sissemaksetega, mille puhul on kõigil aktsionäridel peale HSH Finanzfonds AöR-i rahalisele sissemaksele vastav aktsiate märkimisõigus. HSH Finanzfonds AöR-l ja HSH-l on õigus valida kapitali suurendamise viis, mis tagab kiirema rakendamise ja äriregistrisse kandmise. |
| --- | --- |

(208)

Kapitali saab suurendada mitterahaliste korraliste sissemaksetega, välistades vähemusaktsionäride aktsiate märkimisõiguse, või mitterahaliste ja rahaliste sissemaksetega, mille puhul on kõigil aktsionäridel peale HSH Finanzfonds AöR-i rahalisele sissemaksele vastav aktsiate märkimisõigus. HSH Finanzfonds AöR-l ja HSH-l on õigus valida kapitali suurendamise viis, mis tagab kiirema rakendamise ja äriregistrisse kandmise.

| (209) | Kui garantiilepingut muudetakse, kõigub lisatasu absoluutsumma vastavalt HSH Finanzfonds AöR-i poolt tegelikult kaetud kahjumitele (st mida suurem on HSH Finanzfonds AöR-i kaetud kahjum, seda suurem on tagasimakse). Tagasimaksed, mis tulenevad kahest komisjoni kehtestatud tingimusest kolme punktis 46 kirjeldatud stsenaariumi rakendumise korral, on kokkuvõtlikult esitatud järgmises tabelis.

  Tabel 13


  Tagastamine põhitasu, ühekordse makse ja lisatasu kaudu









  (Miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | Stsenaarium 1
  (garantiid ei kasutata: 0 eurot) | Stsenaarium 2
  (garantiid kasutatakse 5 miljardi euro ulatuses) | Stsenaarium 3
  (garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses) |
| Põhitasu (400 baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt) | [> 1,5] | [> 2,5] | [> 4] |
| Sellest kapitalitoetuse hüvitis ([ligikaudu 220] baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt) | [700–900] | [1 200–1 600] | [1 800–2 500] |
| Põhitasus sisalduv täiendav tagasimakse | [500–800] | [1 000–1 400] | [1 500–2 000] |
| Lisatasu (385 baaspunkti lõpuks kasutusele võetud garantiisummalt) | 0 | [1 500–2 500] | [3 500–4 500] |
| Ühekordne makse aktsiatena | 500 | 500 | 500 |
| Tagasimakstud summad kokku | [1 000–1 300] | [3 000–4 400] | [5 500–7 000] |
| Muud nõutavad tagasimaksed | [...] | [...] | [...] |

(209)

Kui garantiilepingut muudetakse, kõigub lisatasu absoluutsumma vastavalt HSH Finanzfonds AöR-i poolt tegelikult kaetud kahjumitele (st mida suurem on HSH Finanzfonds AöR-i kaetud kahjum, seda suurem on tagasimakse). Tagasimaksed, mis tulenevad kahest komisjoni kehtestatud tingimusest kolme punktis 46 kirjeldatud stsenaariumi rakendumise korral, on kokkuvõtlikult esitatud järgmises tabelis.

Tabel 13

Tagastamine põhitasu, ühekordse makse ja lisatasu kaudu

(Miljonites eurodes)

Stsenaarium 1

(garantiid ei kasutata: 0 eurot)

Stsenaarium 2

(garantiid kasutatakse 5 miljardi euro ulatuses)

Stsenaarium 3

(garantiid kasutatakse 10 miljardi euro ulatuses)

Põhitasu (400 baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt)

[> 1,5]

[> 2,5]

[> 4]

Sellest kapitalitoetuse hüvitis ([ligikaudu 220] baaspunkti garantii allesjäänud nimiväärtuselt)

[700–900]

[1 200–1 600]

[1 800–2 500]

Põhitasus sisalduv täiendav tagasimakse

[500–800]

[1 000–1 400]

[1 500–2 000]

Lisatasu (385 baaspunkti lõpuks kasutusele võetud garantiisummalt)

0

[1 500–2 500]

[3 500–4 500]

Ühekordne makse aktsiatena

500

500

500

Tagasimakstud summad kokku

[1 000–1 300]

[3 000–4 400]

[5 500–7 000]

Muud nõutavad tagasimaksed

[...]

[...]

[...]

| (210) | Komisjon möönab, et olenemata lisakohustustest toimib hüvitusmehhanism kõigi tabelis 13 esitatud kolme stsenaariumi korral endiselt vaid nii, et tegeliku majandusliku väärtuse ja tagatud väärtuse [2,5–10] euro suurune vahe makstakse osaliselt tagasi ([...] eurot esimese stsenaariumi korral, [...] eurot teise stsenaariumi korral ja [...] eurot kolmanda stsenaariumi korral). |
| --- | --- |

(210)

Komisjon möönab, et olenemata lisakohustustest toimib hüvitusmehhanism kõigi tabelis 13 esitatud kolme stsenaariumi korral endiselt vaid nii, et tegeliku majandusliku väärtuse ja tagatud väärtuse [2,5–10] euro suurune vahe makstakse osaliselt tagasi ([...] eurot esimese stsenaariumi korral, [...] eurot teise stsenaariumi korral ja [...] eurot kolmanda stsenaariumi korral).

| (211) | Komisjon võrdles siiski kõnealust riskikaitset (sealhulgas hüvitisega seotud lisatingimusi) teiste pankade puhul heakskiidetud toetusmeetmetega. Komisjon märgib lisaks, et langenud väärtusega varade teatise punkt 41 jätab selliste toetusmeetmete hindamisel, mille puhul ei saa maksta asjakohast hüvitist, teatava valikuvõimaluse, kui asjaomane meede tugineb põhjalikule ümberkorraldamisele ja/või tagastusmehhanismile. Peale selle märgib komisjon, et ta on oma otsustes varem heaks kiitnud nii täielikku tagasimaksmist hõlmanud meetmeid (nt ING (67) või LBBW (68) asjas) kui ka meetmeid, mille puhul tagasimaksmist ei toimunud, kuid toimus väga põhjalik ümberkorraldamine (nt Parex Banka (69) asjas). |
| --- | --- |

(211)

Komisjon võrdles siiski kõnealust riskikaitset (sealhulgas hüvitisega seotud lisatingimusi) teiste pankade puhul heakskiidetud toetusmeetmetega. Komisjon märgib lisaks, et langenud väärtusega varade teatise punkt 41 jätab selliste toetusmeetmete hindamisel, mille puhul ei saa maksta asjakohast hüvitist, teatava valikuvõimaluse, kui asjaomane meede tugineb põhjalikule ümberkorraldamisele ja/või tagastusmehhanismile. Peale selle märgib komisjon, et ta on oma otsustes varem heaks kiitnud nii täielikku tagasimaksmist hõlmanud meetmeid (nt ING (67) või LBBW (68) asjas) kui ka meetmeid, mille puhul tagasimaksmist ei toimunud, kuid toimus väga põhjalik ümberkorraldamine (nt Parex Banka (69) asjas).

| (212) | Riskikaitse näeb ette osalise tagasimaksmise ja ulatusliku ümberkorraldamise. Seega vastab riskikaitse langenud väärtusega varade teatise punktis 41 esitatud tingimustele ja sarnaneb meetmetele, mille komisjon on oma senistes otsustes heaks kiitnud. HSH garantiihüvitismehhanism võimaldab lisaks iga võimaliku stsenaariumi korral osalist tagasimaksmist. Kui garantii võetaks kasutusele täies ulatuses – nagu kolmanda stsenaariumi korral –, moodustaks asjaomane osaline tagasimakse [...] % kohustuslikus korras tagasi nõutavast summast. Ühtlasi põhjustaks HSH ümberkorraldamine – nagu märgitud punktides 266–270 – bilansimahu vähenemise 61 % võrra. Võttes arvesse praegust ulatuslikku ümberkorraldamist, on kõnealune osaline tagasimaksmine kooskõlas komisjoni seniste otsustega. Seepärast leiab komisjon, et toetusmeetmed on langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas, tingimusel et eespool nimetatud ja II lisas täpsemalt kirjeldatud kohustused täidetakse. |
| --- | --- |

(212)

Riskikaitse näeb ette osalise tagasimaksmise ja ulatusliku ümberkorraldamise. Seega vastab riskikaitse langenud väärtusega varade teatise punktis 41 esitatud tingimustele ja sarnaneb meetmetele, mille komisjon on oma senistes otsustes heaks kiitnud. HSH garantiihüvitismehhanism võimaldab lisaks iga võimaliku stsenaariumi korral osalist tagasimaksmist. Kui garantii võetaks kasutusele täies ulatuses – nagu kolmanda stsenaariumi korral –, moodustaks asjaomane osaline tagasimakse [...] % kohustuslikus korras tagasi nõutavast summast. Ühtlasi põhjustaks HSH ümberkorraldamine – nagu märgitud punktides 266–270 – bilansimahu vähenemise 61 % võrra. Võttes arvesse praegust ulatuslikku ümberkorraldamist, on kõnealune osaline tagasimaksmine kooskõlas komisjoni seniste otsustega. Seepärast leiab komisjon, et toetusmeetmed on langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas, tingimusel et eespool nimetatud ja II lisas täpsemalt kirjeldatud kohustused täidetakse.

9.2.2.7.   Järeldus

| (213) | Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et Saksamaa ja muude huvitatud isikute märkused ei ole kõrvaldanud tema tõstatatud konkurentsiprobleeme seoses riskikaitsega. Komisjon on seisukohal, et riskikaitse ei ole käesoleva otsuse punktis 9.2.2 uuritud asjaoludel langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas. II lisas nimetatud kohustuste täitmise korral võidakse siiski saavutada kokkusobivus siseturuga. |
| --- | --- |

(213)

Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et Saksamaa ja muude huvitatud isikute märkused ei ole kõrvaldanud tema tõstatatud konkurentsiprobleeme seoses riskikaitsega. Komisjon on seisukohal, et riskikaitse ei ole käesoleva otsuse punktis 9.2.2 uuritud asjaoludel langenud väärtusega varade teatisega kooskõlas. II lisas nimetatud kohustuste täitmise korral võidakse siiski saavutada kokkusobivus siseturuga.

9.2.3.   MUUDETUD ÜMBERKORRALDUSKAVA KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

9.2.3.1.   Vajaliku ümberkorraldamise ulatus

| (214) | Ümberkorraldamist käsitlevas teatises on sätestatud riigiabieeskirjad, mida kohaldatakse finantseerimisasutuste ümberkorraldamisel meetmete suhtes, millest on komisjonile teatatud 31. detsembriks 2010. HSH muudetud ümberkorralduskava hinnatakse seega sellest teatisest lähtudes. Selleks et saavutada kooskõla ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b, peab finantseerimisasutuste ümberkorraldamine praeguse finantskriisi ajal ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt tagama, et






  a) | taastatakse HSH pikaajaline elujõulisus; |
| --- | --- | --- |

(214)

Ümberkorraldamist käsitlevas teatises on sätestatud riigiabieeskirjad, mida kohaldatakse finantseerimisasutuste ümberkorraldamisel meetmete suhtes, millest on komisjonile teatatud 31. detsembriks 2010. HSH muudetud ümberkorralduskava hinnatakse seega sellest teatisest lähtudes. Selleks et saavutada kooskõla ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b, peab finantseerimisasutuste ümberkorraldamine praeguse finantskriisi ajal ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt tagama, et

a)

taastatakse HSH pikaajaline elujõulisus;

| b) | abisaaja annab piisava omapanuse (kulude jagamine) ja |
| --- | --- |

b)

abisaaja annab piisava omapanuse (kulude jagamine) ja

| c) | võetakse piisavad meetmed konkurentsimoonutuste piiramiseks. |
| --- | --- |

c)

võetakse piisavad meetmed konkurentsimoonutuste piiramiseks.

| (215) | Kooskõlas finantskriisiaegse otsustuspraktikaga ei lisa komisjon ümberkorraldusmeetmete hindamisel abisummale likviidsusgarantiide summat. |
| --- | --- |

(215)

Kooskõlas finantskriisiaegse otsustuspraktikaga ei lisa komisjon ümberkorraldusmeetmete hindamisel abisummale likviidsusgarantiide summat.

9.2.3.2.   Pikaajalise elujõulisuse taastamine

| (216) | Menetluse algatamise otsuses kaheldi selles, kas HSH suudab taastada oma pikaajalise elujõulisuse. Kahtlusi süvendas elujõulisuse põhjalik hindamine pärast menetluse algatamise otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(216)

Menetluse algatamise otsuses kaheldi selles, kas HSH suudab taastada oma pikaajalise elujõulisuse. Kahtlusi süvendas elujõulisuse põhjalik hindamine pärast menetluse algatamise otsuse vastuvõtmist.

| (217) | Menetluse algatamise otsuses tuvastati kolm peamist puudust, mis tõenäoliselt ohustavad HSH pikaajalist elujõulisust ja mida ei võetud esialgses ümberkorralduskavas piisavalt arvesse: a) HSH sõltuvus raha- ja kapitaliturust, b) HSH sõltuvus volatiilsetest ja tsüklilistest tegevusaladest ning c) kapitalituruga seotud tegevusalade suur maht võrreldes pangandustegevusega. Lisaks kaheldi kasvumäärade ja muude esialgse ümberkorralduskava aluseks olnud prognooside usaldusväärsuses. |
| --- | --- |

(217)

Menetluse algatamise otsuses tuvastati kolm peamist puudust, mis tõenäoliselt ohustavad HSH pikaajalist elujõulisust ja mida ei võetud esialgses ümberkorralduskavas piisavalt arvesse: a) HSH sõltuvus raha- ja kapitaliturust, b) HSH sõltuvus volatiilsetest ja tsüklilistest tegevusaladest ning c) kapitalituruga seotud tegevusalade suur maht võrreldes pangandustegevusega. Lisaks kaheldi kasvumäärade ja muude esialgse ümberkorralduskava aluseks olnud prognooside usaldusväärsuses.

| (218) | Hindamise kohaselt on HSH rahastamisele iseloomulik: a) nõrk rahastamisstruktuur, seal hulgas piiratud allikad pikaajalise stabiilse rahastamise tagamiseks, kuna eelkõige seniste õiguste kaitsmise klausli alusel emiteeritud riigigarantiiga väärtpaberite tähtaeg saabub järk-järgult ja need tuleb refinantseerida, b) suur sõltuvus hoiupankadest kui eelistatud rahastamisallikast ja c) USA dollarites vääringustatud rahastamise vähesus. |
| --- | --- |

(218)

Hindamise kohaselt on HSH rahastamisele iseloomulik: a) nõrk rahastamisstruktuur, seal hulgas piiratud allikad pikaajalise stabiilse rahastamise tagamiseks, kuna eelkõige seniste õiguste kaitsmise klausli alusel emiteeritud riigigarantiiga väärtpaberite tähtaeg saabub järk-järgult ja need tuleb refinantseerida, b) suur sõltuvus hoiupankadest kui eelistatud rahastamisallikast ja c) USA dollarites vääringustatud rahastamise vähesus.

| (219) | Menetluse algatamise otsuses (70) juhitakse tähelepanu sellele, et HSH peab 2014. aastal raha- ja kapitaliturul refinantseerima [60–110] miljardit eurot; ühtlasi kaheldi, kas HSH on selleks suuteline. Komisjon tuvastas ligikaudu [15–30] miljardi euro suuruse puudujäägi, mille katmiseks ei olnud HSH kavandanud ega määranud konkreetseid rahastamisallikaid. Nagu märgitud punktis 54, viidati HSH rahastamiskavas 48 miljardi euro suurusele puudujäägile, mida korrigeeriti vastavalt omakapitali ja tuletisinstrumentide prognoosidele ja kooskõlas eelmiste perioodide andmetega ning mis vastab hinnanguliselt ligikaudu [15–30] miljardi euro suurusele katmata rahastamisvajadusele. Bilansimahu vähenemine kontserni tasandil 2014. aasta lõpuks 34 miljardi euro võrra 120 miljardile eurole (võrreldes esialgses ümberkorralduskavas ettenähtud 150 miljardi euroga) vähendab siiski raha- ja kapitaliturul rahastamise vajadust ning HSH rahastamisele avalduvat survet. Sellega kaetakse rahastamispuudujääk, mille tarvis ei ole HSH ette näinud konkreetseid rahastamisallikaid. Lisaks tõendas HSH, et tema kavandatud püsijäägi prognoosid on kõnealusest allikast pärineva praeguse ja varasema rahastamise tasemega võrreldes konservatiivsed. Seepärast leiab komisjon, et [15–25] miljardi euro suurust rahastamisvajadust, mille katmiseks ei ole ette nähtud rahastamisallikaid, saab katta omakapitali, üleliigsete hoiuste ja lühiajalise rahastamise kaudu (tagatud ja tagamata rahastamistehingud), ilma et see suurendaks HSH rahastamiskulusid. Seega ei pea HSH leidma uusi rahastamisallikaid ja ta võib kogu oma rahastamisvajaduse kuni 2014. aastani katta kindlaksmääratud ja olemasolevatest allikatest. |
| --- | --- |

(219)

Menetluse algatamise otsuses (70) juhitakse tähelepanu sellele, et HSH peab 2014. aastal raha- ja kapitaliturul refinantseerima [60–110] miljardit eurot; ühtlasi kaheldi, kas HSH on selleks suuteline. Komisjon tuvastas ligikaudu [15–30] miljardi euro suuruse puudujäägi, mille katmiseks ei olnud HSH kavandanud ega määranud konkreetseid rahastamisallikaid. Nagu märgitud punktis 54, viidati HSH rahastamiskavas 48 miljardi euro suurusele puudujäägile, mida korrigeeriti vastavalt omakapitali ja tuletisinstrumentide prognoosidele ja kooskõlas eelmiste perioodide andmetega ning mis vastab hinnanguliselt ligikaudu [15–30] miljardi euro suurusele katmata rahastamisvajadusele. Bilansimahu vähenemine kontserni tasandil 2014. aasta lõpuks 34 miljardi euro võrra 120 miljardile eurole (võrreldes esialgses ümberkorralduskavas ettenähtud 150 miljardi euroga) vähendab siiski raha- ja kapitaliturul rahastamise vajadust ning HSH rahastamisele avalduvat survet. Sellega kaetakse rahastamispuudujääk, mille tarvis ei ole HSH ette näinud konkreetseid rahastamisallikaid. Lisaks tõendas HSH, et tema kavandatud püsijäägi prognoosid on kõnealusest allikast pärineva praeguse ja varasema rahastamise tasemega võrreldes konservatiivsed. Seepärast leiab komisjon, et [15–25] miljardi euro suurust rahastamisvajadust, mille katmiseks ei ole ette nähtud rahastamisallikaid, saab katta omakapitali, üleliigsete hoiuste ja lühiajalise rahastamise kaudu (tagatud ja tagamata rahastamistehingud), ilma et see suurendaks HSH rahastamiskulusid. Seega ei pea HSH leidma uusi rahastamisallikaid ja ta võib kogu oma rahastamisvajaduse kuni 2014. aastani katta kindlaksmääratud ja olemasolevatest allikatest.

| (220) | Hoiupankadest kui eelistatud rahastamisallikast sõltuvuse kohta (vt punkt 95) märgib komisjon, et HSH riskide vähendamisega väheneb ka hoiupankade tähtsus muude allikatega võrreldes. Muudetud ümberkorralduskavas ettenähtud bilansimahu täiendava vähenemisega (30 miljardi euro võrra võrreldes esialgse ümberkorraldamiskavaga, vt punkt 51) väheneb uus rahastamisvajadus ja rahastamispuudujääk. Ümberkorraldusperioodi lõpuks ettenähtud rahastamisstruktuuri (vt tabel 7 ja punkt 93) tõttu väheneb HSH sõltuvust lühiajalistest tagamata rahastamistehingutest, millest tulenevalt on väiksem ka likviidsuskriisi oht. Peale selle kasutab HSH rahastamiseks proportsionaalselt suuremal määral tagatud väärtpabereid, mis vastavad Saksamaal rangetele emiteerimisnõuetele ning mida võib pidada stabiilseks ja suhteliselt soodsaks rahastamisallikaks. |
| --- | --- |

(220)

Hoiupankadest kui eelistatud rahastamisallikast sõltuvuse kohta (vt punkt 95) märgib komisjon, et HSH riskide vähendamisega väheneb ka hoiupankade tähtsus muude allikatega võrreldes. Muudetud ümberkorralduskavas ettenähtud bilansimahu täiendava vähenemisega (30 miljardi euro võrra võrreldes esialgse ümberkorraldamiskavaga, vt punkt 51) väheneb uus rahastamisvajadus ja rahastamispuudujääk. Ümberkorraldusperioodi lõpuks ettenähtud rahastamisstruktuuri (vt tabel 7 ja punkt 93) tõttu väheneb HSH sõltuvust lühiajalistest tagamata rahastamistehingutest, millest tulenevalt on väiksem ka likviidsuskriisi oht. Peale selle kasutab HSH rahastamiseks proportsionaalselt suuremal määral tagatud väärtpabereid, mis vastavad Saksamaal rangetele emiteerimisnõuetele ning mida võib pidada stabiilseks ja suhteliselt soodsaks rahastamisallikaks.

| (221) | HSH ärimudeli oluliseks puuduseks on ka USA dollarites vääringustatud rahastamise vähesus. 2010. aasta lõpuks oli ligikaudu [20–30] % HSH koguvarast vääringustatud USA dollarites; see vastab ligikaudu [50–70] miljardile USA dollarile, millest üksnes [15–20] miljardit USA dollarit ([20–25] %) rahastati otseselt USA dollarites. Puudujääk kaetakse välisvaluuta vahetustehingutega, mida korrapäraselt pikendatakse. Kuna euro ja USA dollari vahetustehingute maht on alates finantskriisi algusest pidevalt suurenenud, on kõnealuse rahastamisstrateegia täiendav maksumus USA dollarites vääringustatud rahastamisstrateegiaga võrreldes ligikaudu [20–30] baaspunkti. Lisaks kaasneb nimetatud strateegiaga hulk riske. Need on näiteks a) võimalikud lisakulud, mis tulenevad USA dollarites vääringustatud varadel põhineva oodatava ja tegeliku rahavoo tõenäolisest erinevusest, b) lühiajaliste likviidsuspositsioonide suurenenud volatiilsus, mis tuleneb lisatagatiste nõuetega seotud kohustusest seoses välisvaluuta vahetustehingute positsioonidega (71), ja c) suurem oht seoses vastaspoole riskiga, mis tuleneb asjaolust, et vahetustehingud toimuvad börsiväliselt ja vastaspoole risk nende tehingute puhul jääb täielikult HSH kanda. Kuna HSH riske vähendatakse siiski peamiselt valdkondades, milles tekivad USA dollarites vääringustatavad varad (nt lennunduse, laevanduse ja välismaal paikneva kinnisvara rahastamine), aitab see oluliselt vähendada rahastamisvajadust USA dollarites. Lisaks on HSH võtnud kohustuse suurendada põhipanga USA dollarites tehtavate tehingute osa, mis refinantseeritakse USA dollarites, 2014. aasta lõpuks vähemalt [...] %-ni. |
| --- | --- |

(221)

HSH ärimudeli oluliseks puuduseks on ka USA dollarites vääringustatud rahastamise vähesus. 2010. aasta lõpuks oli ligikaudu [20–30] % HSH koguvarast vääringustatud USA dollarites; see vastab ligikaudu [50–70] miljardile USA dollarile, millest üksnes [15–20] miljardit USA dollarit ([20–25] %) rahastati otseselt USA dollarites. Puudujääk kaetakse välisvaluuta vahetustehingutega, mida korrapäraselt pikendatakse. Kuna euro ja USA dollari vahetustehingute maht on alates finantskriisi algusest pidevalt suurenenud, on kõnealuse rahastamisstrateegia täiendav maksumus USA dollarites vääringustatud rahastamisstrateegiaga võrreldes ligikaudu [20–30] baaspunkti. Lisaks kaasneb nimetatud strateegiaga hulk riske. Need on näiteks a) võimalikud lisakulud, mis tulenevad USA dollarites vääringustatud varadel põhineva oodatava ja tegeliku rahavoo tõenäolisest erinevusest, b) lühiajaliste likviidsuspositsioonide suurenenud volatiilsus, mis tuleneb lisatagatiste nõuetega seotud kohustusest seoses välisvaluuta vahetustehingute positsioonidega (71), ja c) suurem oht seoses vastaspoole riskiga, mis tuleneb asjaolust, et vahetustehingud toimuvad börsiväliselt ja vastaspoole risk nende tehingute puhul jääb täielikult HSH kanda. Kuna HSH riske vähendatakse siiski peamiselt valdkondades, milles tekivad USA dollarites vääringustatavad varad (nt lennunduse, laevanduse ja välismaal paikneva kinnisvara rahastamine), aitab see oluliselt vähendada rahastamisvajadust USA dollarites. Lisaks on HSH võtnud kohustuse suurendada põhipanga USA dollarites tehtavate tehingute osa, mis refinantseeritakse USA dollarites, 2014. aasta lõpuks vähemalt [...] %-ni.

| (222) | Kokkuvõttes tuleb tõdeda, et soovitatud meetmed kõrvaldavad komisjoni kahtlused. Meetmed peaksid tagama, et HSH on mahtude, tähtaegade, esmatähtsuse, kindluse ja vääringute poolest jätkusuutlikuma ning stabiilsema rahastamise tagamiseks õigel kursil. Kohustus saavutada 2012. aasta lõpuks ja seega enne Baseli pangajärelevalve komitee seatud tähtaja lõppemist stabiilse netorahastamise kordaja ja likviidsuskattekordaja [...] võimaldab HSH edusamme selles valdkonnas kontrollida ja tagada HSH rahastamise kvaliteedi ja stabiilsuse edasine paranemine ning küllaldane ülemäärane likviidsus turutingimuste halvenemise puhuks. |
| --- | --- |

(222)

Kokkuvõttes tuleb tõdeda, et soovitatud meetmed kõrvaldavad komisjoni kahtlused. Meetmed peaksid tagama, et HSH on mahtude, tähtaegade, esmatähtsuse, kindluse ja vääringute poolest jätkusuutlikuma ning stabiilsema rahastamise tagamiseks õigel kursil. Kohustus saavutada 2012. aasta lõpuks ja seega enne Baseli pangajärelevalve komitee seatud tähtaja lõppemist stabiilse netorahastamise kordaja ja likviidsuskattekordaja [...] võimaldab HSH edusamme selles valdkonnas kontrollida ja tagada HSH rahastamise kvaliteedi ja stabiilsuse edasine paranemine ning küllaldane ülemäärane likviidsus turutingimuste halvenemise puhuks.

| (223) | Menetluse algatamise otsuses (72) kaheldi selles, kas HSH saab oma pikaajalise elujõulisuse tagada keskendumisega tsükliliste ja volatiilsete ärivaldkondade (73) laiendamisele. Põhjalik elujõulisuse hindamine tugevdas kahtlusi, kuna sellest nähtus, et HSH teenis üha suurema osa netointressitulust volatiilsete ja tsükliliste tehingute kaudu (74). Eriti probleemseks peeti laevanduse ja lennunduse rahastamise suhteliselt suurt tähtsust. Muudetud ümberkorralduskavas võetakse siiski varade tsüklilisust piisavalt arvesse ja jäetakse samal ajal alles HSH frantsiisid laevanduse valdkonnas. |
| --- | --- |

(223)

Menetluse algatamise otsuses (72) kaheldi selles, kas HSH saab oma pikaajalise elujõulisuse tagada keskendumisega tsükliliste ja volatiilsete ärivaldkondade (73) laiendamisele. Põhjalik elujõulisuse hindamine tugevdas kahtlusi, kuna sellest nähtus, et HSH teenis üha suurema osa netointressitulust volatiilsete ja tsükliliste tehingute kaudu (74). Eriti probleemseks peeti laevanduse ja lennunduse rahastamise suhteliselt suurt tähtsust. Muudetud ümberkorralduskavas võetakse siiski varade tsüklilisust piisavalt arvesse ja jäetakse samal ajal alles HSH frantsiisid laevanduse valdkonnas.

| (224) | Varasid vähendatakse täiendavalt [30–35] miljardi euro ulatuses (82 miljardi euroni 2014. aastal) ja see toimub üksnes põhipangas ning eelkõige tsükliliste ja volatiilsete tegevusalade puhul. HSH lõpetab lennunduse rahastamise. Lennunduse rahastamise valdkonna varad mahus [3–8] miljardit eurot antakse [2011–2012]. aasta lõpuks üle ümberkorraldusüksusele ja likvideeritakse. HSH võtab kohustuse lõpetada selles valdkonnas uute tehingute tegemine. Lisaks lubas HSH vähendada 2014. aasta lõpuks oma laevanduse valdkonna koguvara põhipangas 15 miljardi euroni. Selle eesmärgi saavutamiseks antakse [2011–2012]. aasta lõpuks ümberkorraldusüksusele üle veel [0,5–2] miljardit eurot ja piiratakse uute tehingute mahtu. Laevanduse ja lennunduse rahastamise valdkonna varade kogusumma 15 miljardit eurot on võrreldav [25–30] miljardi euroga 2008. aastal. |
| --- | --- |

(224)

Varasid vähendatakse täiendavalt [30–35] miljardi euro ulatuses (82 miljardi euroni 2014. aastal) ja see toimub üksnes põhipangas ning eelkõige tsükliliste ja volatiilsete tegevusalade puhul. HSH lõpetab lennunduse rahastamise. Lennunduse rahastamise valdkonna varad mahus [3–8] miljardit eurot antakse [2011–2012]. aasta lõpuks üle ümberkorraldusüksusele ja likvideeritakse. HSH võtab kohustuse lõpetada selles valdkonnas uute tehingute tegemine. Lisaks lubas HSH vähendada 2014. aasta lõpuks oma laevanduse valdkonna koguvara põhipangas 15 miljardi euroni. Selle eesmärgi saavutamiseks antakse [2011–2012]. aasta lõpuks ümberkorraldusüksusele üle veel [0,5–2] miljardit eurot ja piiratakse uute tehingute mahtu. Laevanduse ja lennunduse rahastamise valdkonna varade kogusumma 15 miljardit eurot on võrreldav [25–30] miljardi euroga 2008. aastal.

| (225) | Lisaks vähendatakse 2014. aasta lõpuks kinnisvara valdkonna koguvara 13 miljardi euroni, sest uute rahvusvaheliste kinnisvaratehingute tegemine Saksa äriklientide jaoks lõpetatakse ja muid uusi tehinguid piiratakse. Peale selle piiratakse uute tehingute vähendamise tulemusel 2014. aastaks oluliselt ka äripangandust. |
| --- | --- |

(225)

Lisaks vähendatakse 2014. aasta lõpuks kinnisvara valdkonna koguvara 13 miljardi euroni, sest uute rahvusvaheliste kinnisvaratehingute tegemine Saksa äriklientide jaoks lõpetatakse ja muid uusi tehinguid piiratakse. Peale selle piiratakse uute tehingute vähendamise tulemusel 2014. aastaks oluliselt ka äripangandust.

| (226) | Vähendamisega tervikuna kaasneb HSH riskijuhtimise edendamine. HSH eesmärk on piirata suuri üksikriske eelkõige laevanduse valdkonnas. Sellele lisaks võttis HSH kohustuse vähendada olemasolevaid suuri üksikriske [...] miljoni euroni ja piirata uued üksikriskid maksimaalselt [...] miljoni euroga. |
| --- | --- |

(226)

Vähendamisega tervikuna kaasneb HSH riskijuhtimise edendamine. HSH eesmärk on piirata suuri üksikriske eelkõige laevanduse valdkonnas. Sellele lisaks võttis HSH kohustuse vähendada olemasolevaid suuri üksikriske [...] miljoni euroni ja piirata uued üksikriskid maksimaalselt [...] miljoni euroga.

| (227) | Menetluse algatamise otsuse punktis 62 kahtles komisjon HSH kapitaliturutehingute mahus, mis oli hoolimata tegevuse ümberkorraldamisest ja keskendumisest piirkondlikele valdkondadele endiselt ebaproportsionaalselt suur. Probleeme põhjustasid eelkõige HSH enda nimel tehtud tehingud. |
| --- | --- |

(227)

Menetluse algatamise otsuse punktis 62 kahtles komisjon HSH kapitaliturutehingute mahus, mis oli hoolimata tegevuse ümberkorraldamisest ja keskendumisest piirkondlikele valdkondadele endiselt ebaproportsionaalselt suur. Probleeme põhjustasid eelkõige HSH enda nimel tehtud tehingud.

| (228) | Bilansimahu vähenemisega kaasneb HSH kapitaliturutehingute oluline vähenemine. Kapitaliturutehingud vähenevad 2014. aastaks [25–35] miljardi euroni põhipanga varadest. 2008. aastal oli nende maht seevastu 98,8 miljardit eurot. Peale selle märkis Saksamaa, et HSH loobub kauplemisest enda nimel. HSH teeb tehinguid vaid mahus, mis on vajalik klienditellimuste täitmiseks, klienditehingutega seotud riskide maandamiseks või likviidsuse juhtimiseks varahalduse valdkonnas ning bilansimahu haldamiseks (ületamata mingil juhul ülempiiri, mida on määratud kindlaks maksimaalse riskihinnangu alusel). Seega kõrvaldavad nimetatud meetmed menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused. |
| --- | --- |

(228)

Bilansimahu vähenemisega kaasneb HSH kapitaliturutehingute oluline vähenemine. Kapitaliturutehingud vähenevad 2014. aastaks [25–35] miljardi euroni põhipanga varadest. 2008. aastal oli nende maht seevastu 98,8 miljardit eurot. Peale selle märkis Saksamaa, et HSH loobub kauplemisest enda nimel. HSH teeb tehinguid vaid mahus, mis on vajalik klienditellimuste täitmiseks, klienditehingutega seotud riskide maandamiseks või likviidsuse juhtimiseks varahalduse valdkonnas ning bilansimahu haldamiseks (ületamata mingil juhul ülempiiri, mida on määratud kindlaks maksimaalse riskihinnangu alusel). Seega kõrvaldavad nimetatud meetmed menetluse algatamise otsuses tõstatatud kahtlused.

| (229) | HSH nõrk kapitalistruktuur on täiendav tegur, mis võib takistada pikaajalise elujõulisuse saavutamist. Esialgses ümberkorralduskavas ümberkorraldusperioodi lõpuks ettenähtud oodatava madala kapitaliseerituse (esimese taseme omavahendite määr [ligikaudu 9] %) nõuetekohasus on küsitav, võttes eelkõige arvesse: a) HSH ärimudeli tsüklilisust ja volatiilsust, mistõttu on korduvate korreleeritud kahjude katmiseks vaja täiendavat kapitalipuhvrit, b) finantskriisi mõju HSH kapitalile (75) ja c) Basel III nõudeid, millega kehtestati uus palju kõrgem miinimumkapitali nõue (76). Peale selle võib eeldada, et ettevõtjad ja eelkõige asutused, kes pakuvad raha- ja kapitaliturul tõenäoliselt tagamata rahastamisvahendeid, ootavad kõrgemaid kapitali suhtarve. |
| --- | --- |

(229)

HSH nõrk kapitalistruktuur on täiendav tegur, mis võib takistada pikaajalise elujõulisuse saavutamist. Esialgses ümberkorralduskavas ümberkorraldusperioodi lõpuks ettenähtud oodatava madala kapitaliseerituse (esimese taseme omavahendite määr [ligikaudu 9] %) nõuetekohasus on küsitav, võttes eelkõige arvesse: a) HSH ärimudeli tsüklilisust ja volatiilsust, mistõttu on korduvate korreleeritud kahjude katmiseks vaja täiendavat kapitalipuhvrit, b) finantskriisi mõju HSH kapitalile (75) ja c) Basel III nõudeid, millega kehtestati uus palju kõrgem miinimumkapitali nõue (76). Peale selle võib eeldada, et ettevõtjad ja eelkõige asutused, kes pakuvad raha- ja kapitaliturul tõenäoliselt tagamata rahastamisvahendeid, ootavad kõrgemaid kapitali suhtarve.

| (230) | HSH riskide edasine vähendamine, dividendide mittemaksmine ja kapitali suurendamine 500 miljoni euro võrra 2013. aastal parandavad olulisel määral HSH kapitaliseeritust. 2014. aasta lõpuks on oodatav esimese taseme põhiomavahendite määr üle 10 % ja esimese taseme omavahendite määr üle 12 %. Esialgses ümberkorralduskavas olid asjaomased määrad seevastu [ligikaudu 7] % ja [ligikaudu 9] %. Kõnealused näitajad vastavad rohkem pankade uutele kapitalinõuetele. Osa nimetatud muudatustest on tõepoolest seotud riskiga kaalutud varade olulise vähenemisega, mis tuleneb riskikaitsest, kuid igal juhul paraneks siiski kapitalistruktuur. Kõnealust paranemist tuleb seostada riskide vähenemisega HSH bilansis ja eelkõige tsükliliste varade osakaalu vähenemisega. |
| --- | --- |

(230)

HSH riskide edasine vähendamine, dividendide mittemaksmine ja kapitali suurendamine 500 miljoni euro võrra 2013. aastal parandavad olulisel määral HSH kapitaliseeritust. 2014. aasta lõpuks on oodatav esimese taseme põhiomavahendite määr üle 10 % ja esimese taseme omavahendite määr üle 12 %. Esialgses ümberkorralduskavas olid asjaomased määrad seevastu [ligikaudu 7] % ja [ligikaudu 9] %. Kõnealused näitajad vastavad rohkem pankade uutele kapitalinõuetele. Osa nimetatud muudatustest on tõepoolest seotud riskiga kaalutud varade olulise vähenemisega, mis tuleneb riskikaitsest, kuid igal juhul paraneks siiski kapitalistruktuur. Kõnealust paranemist tuleb seostada riskide vähenemisega HSH bilansis ja eelkõige tsükliliste varade osakaalu vähenemisega.

| (231) | Selleks et riskikaitse hüvitist ja tagasimaksmist saaks pidada siseturuga kokkusobivaks, seadis komisjon lisaks tingimuseks, et HSH ei tohi riskikaitset lõpetada, kui esimese taseme põhiomavahendite määr langeks ümberkorraldusperioodil selle tulemusel kindlaksmääratud tasemest allapoole ja oleks eelkõige 31. detsembri 2014. aasta seisuga alla 10 % (vt punkt 203). Sellega tagatakse, et HSH suudab ümberkorraldusperioodil säilitada nõuetekohase kapitaliseerituse ka juhul, kui majanduslik olukord halveneb. Kõnealune mehhanism peab HSH-l aitama taastada äripartnerite usaldust turul. HSH muudetud ümberkorralduskavas nähakse ette, et HSH loobub [2014.–2016.] aastaks garantiist täielikult; siis võib esimese taseme põhiomavahendite määr olla [> 10] %. |
| --- | --- |

(231)

Selleks et riskikaitse hüvitist ja tagasimaksmist saaks pidada siseturuga kokkusobivaks, seadis komisjon lisaks tingimuseks, et HSH ei tohi riskikaitset lõpetada, kui esimese taseme põhiomavahendite määr langeks ümberkorraldusperioodil selle tulemusel kindlaksmääratud tasemest allapoole ja oleks eelkõige 31. detsembri 2014. aasta seisuga alla 10 % (vt punkt 203). Sellega tagatakse, et HSH suudab ümberkorraldusperioodil säilitada nõuetekohase kapitaliseerituse ka juhul, kui majanduslik olukord halveneb. Kõnealune mehhanism peab HSH-l aitama taastada äripartnerite usaldust turul. HSH muudetud ümberkorralduskavas nähakse ette, et HSH loobub [2014.–2016.] aastaks garantiist täielikult; siis võib esimese taseme põhiomavahendite määr olla [> 10] %.

| (232) | Kokkuvõttes tuleb tõdeda, et soovitatud meetmed parandavad HSH kapitalistruktuuri, viies selle kooskõlla uute rahvusvaheliste nõuetega. Paremad kapitali suhtarvud ja suurem vastupidavus halvenenud turutingimuse korral vähendavad keskpikas plaanis HSH rahastamiskulusid. |
| --- | --- |

(232)

Kokkuvõttes tuleb tõdeda, et soovitatud meetmed parandavad HSH kapitalistruktuuri, viies selle kooskõlla uute rahvusvaheliste nõuetega. Paremad kapitali suhtarvud ja suurem vastupidavus halvenenud turutingimuse korral vähendavad keskpikas plaanis HSH rahastamiskulusid.

| (233) | Menetluse algatamise otsuses (põhjendused 60 ja 63) kahtles komisjon, kas teatavad prognoosid, millele HSH kavandamisel tugines, on usaldusväärsed. Kahtlused olid seotud eelkõige prognoosidega, mis käsitlesid a) tähtsaimate tegevusvaldkondade kasvu, b) muu kui intressitulu kasvu, c) tähtsaimate tegevusvaldkondade kasumimarginaale ja d) riskiennetuse tõhustamist. |
| --- | --- |

(233)

Menetluse algatamise otsuses (põhjendused 60 ja 63) kahtles komisjon, kas teatavad prognoosid, millele HSH kavandamisel tugines, on usaldusväärsed. Kahtlused olid seotud eelkõige prognoosidega, mis käsitlesid a) tähtsaimate tegevusvaldkondade kasvu, b) muu kui intressitulu kasvu, c) tähtsaimate tegevusvaldkondade kasumimarginaale ja d) riskiennetuse tõhustamist.

| (234) | Komisjoni arvates olid kasvuprognoosid eelkõige laevanduse, transpordi ja äriklientide valdkonnas liiga optimistlikud. Seepärast seati kahtluse alla, kas HSH suudab teenida ettenähtud kogutulu. Muudetud ümberkorralduskava põhineb aga laevanduse ja äriklientide valdkonna kohta tehtud asjakohasematel kasvuprognoosidel (vt tabel 5). Kuna HSH lõpetab lennunduse rahastamise, ei ole kasvumäär selles valdkonnas enam oluline. Nagu näidatud tabelis 5 ja 6, on laevanduse ja äriklientide valdkonna kavandamisel aluseks võetud kasvumäärad tunduvalt madalamad kui esialgses 1. septembri 2009. aasta ümberkorralduskavas. Peale selle vastavad need tehingute absoluutmahule, mida HSH kõnealustes valdkondades oma turuosa ja turu kogumahtu arvesse võttes tõenäoliselt saavutada suudaks. |
| --- | --- |

(234)

Komisjoni arvates olid kasvuprognoosid eelkõige laevanduse, transpordi ja äriklientide valdkonnas liiga optimistlikud. Seepärast seati kahtluse alla, kas HSH suudab teenida ettenähtud kogutulu. Muudetud ümberkorralduskava põhineb aga laevanduse ja äriklientide valdkonna kohta tehtud asjakohasematel kasvuprognoosidel (vt tabel 5). Kuna HSH lõpetab lennunduse rahastamise, ei ole kasvumäär selles valdkonnas enam oluline. Nagu näidatud tabelis 5 ja 6, on laevanduse ja äriklientide valdkonna kavandamisel aluseks võetud kasvumäärad tunduvalt madalamad kui esialgses 1. septembri 2009. aasta ümberkorralduskavas. Peale selle vastavad need tehingute absoluutmahule, mida HSH kõnealustes valdkondades oma turuosa ja turu kogumahtu arvesse võttes tõenäoliselt saavutada suudaks.

| (235) | Lisaks vaatas HSH üle oma muu kui intressitulu kasvuprognoosid. Eeldatakse, et muu kui intressitulu moodustab ajavahemikul 2010–2014 keskmiselt ligikaudu [7–12] % põhipanga netointressitulust. Võttes arvesse HSH kavatsust parandada finantsturgudega seotud valdkondade ja muude tegevusvaldkondade toodete vahelist ristmüüki, on kõnealune eesmärk saavutatav. |
| --- | --- |

(235)

Lisaks vaatas HSH üle oma muu kui intressitulu kasvuprognoosid. Eeldatakse, et muu kui intressitulu moodustab ajavahemikul 2010–2014 keskmiselt ligikaudu [7–12] % põhipanga netointressitulust. Võttes arvesse HSH kavatsust parandada finantsturgudega seotud valdkondade ja muude tegevusvaldkondade toodete vahelist ristmüüki, on kõnealune eesmärk saavutatav.

| (236) | Menetluse algatamise otsuses seati esialgses ümberkorralduskavas esitatud kasumimarginaali prognoosid kahtluse alla. Uued kasumimarginaalid olid 2010. aasta lõpus siiski esialgu prognoositust kõrgemad ning kavandamise aluseks olevaid prognoose kohandati vastavalt. |
| --- | --- |

(236)

Menetluse algatamise otsuses seati esialgses ümberkorralduskavas esitatud kasumimarginaali prognoosid kahtluse alla. Uued kasumimarginaalid olid 2010. aasta lõpus siiski esialgu prognoositust kõrgemad ning kavandamise aluseks olevaid prognoose kohandati vastavalt.

| (237) | Menetluse algatamise otsuses kaheldi selles, kas HSH suudab järgmist kriisi üle elada, ilma et peaks taas kasutama riigiabi, ja seega kaheldi HSH pikaajalises elujõulisuses. Need kahtlused põhinesid järgmistel puudustel: a) haavatav rahastamisstruktuur ja eelkõige oodatav suur rahastamispuudujääk ning USA dollarites vääringustatud rahastamise pidev nappus, b) tsükliliste ja volatiilsete tegevusalade ülekaal, mis põhjustab tõenäoliselt korduvalt suuri korreleeritud kahjusid, ja c) selliste kahjumite katmiseks ebapiisav kapitaliseeritus. Muudetud ümberkorralduskavas soovitatud täiendavad meetmed suudavad komisjoni kahtlused siiski kõrvaldada. Muudetud ümberkorralduskava põhineb realistlikel ja läbipaistvatel prognoosidel ning annab HSH elujõulisusest seega usaldusväärse pildi. Ümberkorralduskavas kirjeldatakse panka, mille kapitaliseeritus on ümberkorraldusperioodi lõpuks piisav, mis teeb väga tsüklilistes valdkondades väiksema osa oma tehingutest ja mille rahastamisstruktuur on stabiliseerunud, kuigi ikka veel keeruline, kusjuures kontrolliinstrumendid (stabiilse netorahastamise kordaja ja likviidsuskattekordaja) aitavad HSH-l teha kõnealuses valdkonnas keskpikas plaanis järjepidevalt edusamme. HSH-l peaks seega olema nüüd kapitalibaas ja nõutav rahastamisstruktuur, et kriisi riigiabi kasutamata üle elada. HSH elujõulisust tervikuna silmas pidades näitab muudetud ümberkorralduskava, et HSH omakapitali tootlus ümberkorraldusperioodil tõuseb ja on 2014. aastal [5–10] % (77). See protsendimäär on absoluutarvudes madal, kuid HSH tunduvalt väiksematest riskidest tulenevalt võib eeldada, et see on stabiilsem. Seda tuleb seega pidada oluliseks paranemiseks võrreldes kümme aastat enne kriisi kehtinud protsendimääradega. |
| --- | --- |

(237)

Menetluse algatamise otsuses kaheldi selles, kas HSH suudab järgmist kriisi üle elada, ilma et peaks taas kasutama riigiabi, ja seega kaheldi HSH pikaajalises elujõulisuses. Need kahtlused põhinesid järgmistel puudustel: a) haavatav rahastamisstruktuur ja eelkõige oodatav suur rahastamispuudujääk ning USA dollarites vääringustatud rahastamise pidev nappus, b) tsükliliste ja volatiilsete tegevusalade ülekaal, mis põhjustab tõenäoliselt korduvalt suuri korreleeritud kahjusid, ja c) selliste kahjumite katmiseks ebapiisav kapitaliseeritus. Muudetud ümberkorralduskavas soovitatud täiendavad meetmed suudavad komisjoni kahtlused siiski kõrvaldada. Muudetud ümberkorralduskava põhineb realistlikel ja läbipaistvatel prognoosidel ning annab HSH elujõulisusest seega usaldusväärse pildi. Ümberkorralduskavas kirjeldatakse panka, mille kapitaliseeritus on ümberkorraldusperioodi lõpuks piisav, mis teeb väga tsüklilistes valdkondades väiksema osa oma tehingutest ja mille rahastamisstruktuur on stabiliseerunud, kuigi ikka veel keeruline, kusjuures kontrolliinstrumendid (stabiilse netorahastamise kordaja ja likviidsuskattekordaja) aitavad HSH-l teha kõnealuses valdkonnas keskpikas plaanis järjepidevalt edusamme. HSH-l peaks seega olema nüüd kapitalibaas ja nõutav rahastamisstruktuur, et kriisi riigiabi kasutamata üle elada. HSH elujõulisust tervikuna silmas pidades näitab muudetud ümberkorralduskava, et HSH omakapitali tootlus ümberkorraldusperioodil tõuseb ja on 2014. aastal [5–10] % (77). See protsendimäär on absoluutarvudes madal, kuid HSH tunduvalt väiksematest riskidest tulenevalt võib eeldada, et see on stabiilsem. Seda tuleb seega pidada oluliseks paranemiseks võrreldes kümme aastat enne kriisi kehtinud protsendimääradega.

9.2.3.3.   Vähemusaktsionäride omapanus ja osalemine kulude jagamises

| (238) | Konkurentsimoonutuste piiramiseks ja moraalsete ohtude ennetamiseks tuleks ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt a) piirata ümberkorralduskulusid ja samal ajal ka b) abisummat; peale selle on nõutav suur omapanus. Vastavalt ümberkorraldamist käsitlevale teatisele peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks esmalt omavahendeid, et piirata riigiabi minimaalselt vajalikuga. Ümberkorralduskulusid ei peaks kandma riik üksinda, vaid kulude katmises peaksid osalema ka HSHsse investeerinud isikud. Need on muu hulgas aktsionärid ja madalama järgu võlakirjade omanikud. |
| --- | --- |

(238)

Konkurentsimoonutuste piiramiseks ja moraalsete ohtude ennetamiseks tuleks ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt a) piirata ümberkorralduskulusid ja samal ajal ka b) abisummat; peale selle on nõutav suur omapanus. Vastavalt ümberkorraldamist käsitlevale teatisele peaksid pangad kasutama ümberkorraldamise rahastamiseks esmalt omavahendeid, et piirata riigiabi minimaalselt vajalikuga. Ümberkorralduskulusid ei peaks kandma riik üksinda, vaid kulude katmises peaksid osalema ka HSHsse investeerinud isikud. Need on muu hulgas aktsionärid ja madalama järgu võlakirjade omanikud.

9.2.3.3.1.   Omapanus, kulude jagamine ja abi piiramine minimaalselt vajalikuga

| (239) | Menetluse algatamise otsuse punktis 65 märkis komisjon, et omapanus, mida on ette nähtud anda kavandatud loovutamistena, jääb tagasihoidlikuks. Saksamaa kinnitas, et HSH loovutab ümberkorraldusperioodi lõpuks [100–120] tütarettevõtjat. HSH on kõnealusest [100–120] tütarettevõtjast loovutanud juba [30–40] tütarettevõtjat ja kõik loovutamised viiakse eeldatavasti lõpule hiljemalt [...]. Teenitud tulu kasutatakse ümberkorralduskulude katmiseks. Loovutatavad rahalised osalused on loetletud II lisas ja need hõlmavad HSH suurimaid tütarettevõtjaid HSH Real Estate AG, [...], DekaBank ja [...]. |
| --- | --- |

(239)

Menetluse algatamise otsuse punktis 65 märkis komisjon, et omapanus, mida on ette nähtud anda kavandatud loovutamistena, jääb tagasihoidlikuks. Saksamaa kinnitas, et HSH loovutab ümberkorraldusperioodi lõpuks [100–120] tütarettevõtjat. HSH on kõnealusest [100–120] tütarettevõtjast loovutanud juba [30–40] tütarettevõtjat ja kõik loovutamised viiakse eeldatavasti lõpule hiljemalt [...]. Teenitud tulu kasutatakse ümberkorralduskulude katmiseks. Loovutatavad rahalised osalused on loetletud II lisas ja need hõlmavad HSH suurimaid tütarettevõtjaid HSH Real Estate AG, [...], DekaBank ja [...].

| (240) | Peale selle kinnitas Saksamaa, et HSH ei omanda kuni 31. detsembrini 2014 uusi osalusi. |
| --- | --- |

(240)

Peale selle kinnitas Saksamaa, et HSH ei omanda kuni 31. detsembrini 2014 uusi osalusi.

| (241) | Komisjoni arvates ei taga omapanusega seotud meetmed, mida kirjeldati punktides 239 ja 240, praeguses majanduslikus olukorras HSH suurimat võimalikku omapanust ümberkorralduskulude katmisse. Kooskõlas ümberkorraldamist käsitleva teatise punktiga 26 on komisjon eelkõige seisukohal, et kahjumi katmine abisaavate pankade äranägemisel (näiteks reservide kasutuselevõtmise või omakapitali vähendamise kaudu), eesmärgiga tagada dividendide maksmine ja tagastamata allutatud laenude eest tasutavate kupongimaksete tegemine, ei sobi ümberkorraldamise kontekstis põhimõtteliselt kokku eesmärgiga piirata abi minimaalselt vajalikuga. Tekkivate kahjumite katmises peaksid eelkõige osalema omakapitalielementidega finantsinstrumendid. |
| --- | --- |

(241)

Komisjoni arvates ei taga omapanusega seotud meetmed, mida kirjeldati punktides 239 ja 240, praeguses majanduslikus olukorras HSH suurimat võimalikku omapanust ümberkorralduskulude katmisse. Kooskõlas ümberkorraldamist käsitleva teatise punktiga 26 on komisjon eelkõige seisukohal, et kahjumi katmine abisaavate pankade äranägemisel (näiteks reservide kasutuselevõtmise või omakapitali vähendamise kaudu), eesmärgiga tagada dividendide maksmine ja tagastamata allutatud laenude eest tasutavate kupongimaksete tegemine, ei sobi ümberkorraldamise kontekstis põhimõtteliselt kokku eesmärgiga piirata abi minimaalselt vajalikuga. Tekkivate kahjumite katmises peaksid eelkõige osalema omakapitalielementidega finantsinstrumendid.

| (242) | Kuna Saksamaa ei paku omapanusega seoses välja täiendavaid meetmeid, ei saa abi pidada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks. Sellised meetmed võib siiski kehtestada. |
| --- | --- |

(242)

Kuna Saksamaa ei paku omapanusega seoses välja täiendavaid meetmeid, ei saa abi pidada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks. Sellised meetmed võib siiski kehtestada.

| (243) | Komisjon näeb seega ette, et HSH ei tohi ümberkorraldusperioodil teha väljamakseid kasumist sõltuvatelt omakapitaliinstrumentidelt (nt hübriidinstrumendid ja kasumiosalussertifikaadid), kui maksete tegemise kohustus ei tulene lepingust või seadusest. Komisjoni arvates tähendab dividendide maksmise keeld ka seda, et kõnealused instrumendid osalevad kahjumi katmises, juhul kui HSH bilanss on eraldisi ja reserve kasutusele võtmata kahjumis. Eelmiste perioodide ülekantud kahjumis ei tuleks osaleda. |
| --- | --- |

(243)

Komisjon näeb seega ette, et HSH ei tohi ümberkorraldusperioodil teha väljamakseid kasumist sõltuvatelt omakapitaliinstrumentidelt (nt hübriidinstrumendid ja kasumiosalussertifikaadid), kui maksete tegemise kohustus ei tulene lepingust või seadusest. Komisjoni arvates tähendab dividendide maksmise keeld ka seda, et kõnealused instrumendid osalevad kahjumi katmises, juhul kui HSH bilanss on eraldisi ja reserve kasutusele võtmata kahjumis. Eelmiste perioodide ülekantud kahjumis ei tuleks osaleda.

| (244) | Et tagada ümberkorraldusperioodil pangaomanike võimalikult suur osalemine nõuetekohase kapitalibaasi taastamises (vt punktid 229–231), on komisjoni arvates ka kõik ümberkorraldusperioodil tehtavad dividendimaksed vastuolus põhimõttega piirata abi minimaalselt vajalikuga. Seepärast leiab komisjon, et HSH ei tohiks 2014. majandusaasta lõpuni dividende välja maksta. |
| --- | --- |

(244)

Et tagada ümberkorraldusperioodil pangaomanike võimalikult suur osalemine nõuetekohase kapitalibaasi taastamises (vt punktid 229–231), on komisjoni arvates ka kõik ümberkorraldusperioodil tehtavad dividendimaksed vastuolus põhimõttega piirata abi minimaalselt vajalikuga. Seepärast leiab komisjon, et HSH ei tohiks 2014. majandusaasta lõpuni dividende välja maksta.

9.2.3.3.2.   Vähemusaktsionäride osalemine kulude jagamises

| (245) | Menetluse algatamise otsuses (põhjendused 66–72) leidis komisjon esmalt, et 2009. aasta mais HSH rekapitaliseerimisest eemale jäänud vähemusaktsionäride osalus ei ole piisavalt vähenenud. Esialgne ümberkorralduskava ei näinud ette kulude nõuetekohast jagamist, mille alusel oleks saanud HSH-le antud abi pidada siseturuga kokkusobivaks. Lisaks tõstatas komisjon küsimuse, kas vähemusaktsionärid võisid HSHs ülemäära suurt osalust säilitades ise riigiabist kasu saada. Komisjon järeldas, et meede hõlmas võimalikku vähemusaktsionäridele antud kaudset abi, mis võib olla siseturuga kokkusobimatu, juhul kui ei seata sisse kulude nõuetekohase jagamise mehhanismi (menetluse algatamise otsuse punkt 73). |
| --- | --- |

(245)

Menetluse algatamise otsuses (põhjendused 66–72) leidis komisjon esmalt, et 2009. aasta mais HSH rekapitaliseerimisest eemale jäänud vähemusaktsionäride osalus ei ole piisavalt vähenenud. Esialgne ümberkorralduskava ei näinud ette kulude nõuetekohast jagamist, mille alusel oleks saanud HSH-le antud abi pidada siseturuga kokkusobivaks. Lisaks tõstatas komisjon küsimuse, kas vähemusaktsionärid võisid HSHs ülemäära suurt osalust säilitades ise riigiabist kasu saada. Komisjon järeldas, et meede hõlmas võimalikku vähemusaktsionäridele antud kaudset abi, mis võib olla siseturuga kokkusobimatu, juhul kui ei seata sisse kulude nõuetekohase jagamise mehhanismi (menetluse algatamise otsuse punkt 73).

| (246) | Komisjon märgib esmalt, et erinevalt hoiupankade liitude märkusest, mille kohaselt ei ole komisjon senini ühegi rekapitaliseerimist käsitleva riigiabi juhtumi puhul hinnanud kaudse abi teisejärgulist mõju (vt punkt 130), on kaudset abi tegelikult uuritud paljudes otsustes seoses mitmesuguste abimeetmetega (78). |
| --- | --- |

(246)

Komisjon märgib esmalt, et erinevalt hoiupankade liitude märkusest, mille kohaselt ei ole komisjon senini ühegi rekapitaliseerimist käsitleva riigiabi juhtumi puhul hinnanud kaudse abi teisejärgulist mõju (vt punkt 130), on kaudset abi tegelikult uuritud paljudes otsustes seoses mitmesuguste abimeetmetega (78).

| (247) | Komisjon meenutab, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale teeb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 1 riigi sekkumistel vahet mitte nende põhjustest või eesmärkidest, vaid mõjust lähtudes (79). Vähemusaktsionäridele kaudselt antud eelis tulenes sellest, et avalik-õiguslikud omanikud loobusid täiendavast osalusest HSHs, mille nad oleksid omandanud, kui uute aktsiate hind oleks määratud õigesti. HSH-le riigi vahenditest antud abi ja vähemusaktsionäridele antud eelise vahel esineb põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(247)

Komisjon meenutab, et vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale teeb ELi toimimise lepingu artikli 107 lõige 1 riigi sekkumistel vahet mitte nende põhjustest või eesmärkidest, vaid mõjust lähtudes (79). Vähemusaktsionäridele kaudselt antud eelis tulenes sellest, et avalik-õiguslikud omanikud loobusid täiendavast osalusest HSHs, mille nad oleksid omandanud, kui uute aktsiate hind oleks määratud õigesti. HSH-le riigi vahenditest antud abi ja vähemusaktsionäridele antud eelise vahel esineb põhjuslik seos.

| (248) | Peale selle ei jaga komisjon esitatud seisukohta, et vähemusaktsionäridele antud eelist ei tule omistada riigile, kuna otsus rekapitaliseerimise ja aktsiate arvu ning hinna kohta tehti aktsionäride üldkoosolekul (vt punkt 129). Nimetatud koosolekul olid avalik-õiguslikud omanikud aktsionäridena siiski esindatud ja tegutsesid avalik-õiguslike asutustena (80). Sellest tulenevalt toimus tookord poliitiline vaidlus HSH tuleviku üle. |
| --- | --- |

(248)

Peale selle ei jaga komisjon esitatud seisukohta, et vähemusaktsionäridele antud eelist ei tule omistada riigile, kuna otsus rekapitaliseerimise ja aktsiate arvu ning hinna kohta tehti aktsionäride üldkoosolekul (vt punkt 129). Nimetatud koosolekul olid avalik-õiguslikud omanikud aktsionäridena siiski esindatud ja tegutsesid avalik-õiguslike asutustena (80). Sellest tulenevalt toimus tookord poliitiline vaidlus HSH tuleviku üle.

| (249) | Saksamaa ja vähemusaktsionäride tähtsaimad märkused on seotud väitega, et osaluste vähenemine väiksemal määral ei kujuta endast riigiabi ja et vähenemine on igal juhul vaid kapitali suurendamiseks valitud tegurite, st aktsiate arvu ja hinna tagajärg. Nimetatud tegureid arvesse võttes märgivad Saksamaa ja vähemusaktsionärid, et PwC – mainekas ettevõtja – järgis hindamisel tunnustatud hindamisstandardeid. Hindamine põhines eeldusel, et HSH reiting on 2013. aastaks taas tasemel A ja seda toetavad kaalukad põhjused. Hoiupankade liidud ja Flowers nõustusid Saksamaa seisukohaga. Nad märgivad, et uute aktsiate väljalaskehind oli tegelikult liiga madal. |
| --- | --- |

(249)

Saksamaa ja vähemusaktsionäride tähtsaimad märkused on seotud väitega, et osaluste vähenemine väiksemal määral ei kujuta endast riigiabi ja et vähenemine on igal juhul vaid kapitali suurendamiseks valitud tegurite, st aktsiate arvu ja hinna tagajärg. Nimetatud tegureid arvesse võttes märgivad Saksamaa ja vähemusaktsionärid, et PwC – mainekas ettevõtja – järgis hindamisel tunnustatud hindamisstandardeid. Hindamine põhines eeldusel, et HSH reiting on 2013. aastaks taas tasemel A ja seda toetavad kaalukad põhjused. Hoiupankade liidud ja Flowers nõustusid Saksamaa seisukohaga. Nad märgivad, et uute aktsiate väljalaskehind oli tegelikult liiga madal.

| (250) | Komisjon ei kahtle, et PwC on mainekas ettevõtja, kes tugines HSH hindamisel tunnustatud hindamisstandarditele. Komisjon leiab siiski, et HSH hindamisel ei võetud arvesse mitut aspekti, mille arvestamisel oleks HSH väärtus osutunud väiksemaks. |
| --- | --- |

(250)

Komisjon ei kahtle, et PwC on mainekas ettevõtja, kes tugines HSH hindamisel tunnustatud hindamisstandarditele. Komisjon leiab siiski, et HSH hindamisel ei võetud arvesse mitut aspekti, mille arvestamisel oleks HSH väärtus osutunud väiksemaks.

| (251) | PwC hindamisaruanne (81) (edaspidi „hindamisaruanne”) avaldati 15. mail 2009. Saksamaa teatas 30. aprillil 2009 komisjonile HSH kasuks rakendatavatest abimeetmetest, kuna HSH ei suuda ilmselt täita regulatiivseid kapitalinõudeid. Nimetatud kuupäevaks oli selge, et HSH peab ennast olulisel määral ümber korraldama ja esitama konkurentsimoonutusi tasakaalustavad meetmed, mis võivad põhjustada abimeetmete rakendamist. PwC võttis hindamisel aluseks äriplaani, milles ei olnud kõiki nimetatud aspekte arvesse võetud. Hindamisaruande kokkuvõttes (82) rõhutas PwC, et hindamine põhines HSH äriplaanil, mis lähtus turgude normaliseerumisest 2011. aastal. Sellist prognoosi ei saa pidada konservatiivseks. |
| --- | --- |

(251)

PwC hindamisaruanne (81) (edaspidi „hindamisaruanne”) avaldati 15. mail 2009. Saksamaa teatas 30. aprillil 2009 komisjonile HSH kasuks rakendatavatest abimeetmetest, kuna HSH ei suuda ilmselt täita regulatiivseid kapitalinõudeid. Nimetatud kuupäevaks oli selge, et HSH peab ennast olulisel määral ümber korraldama ja esitama konkurentsimoonutusi tasakaalustavad meetmed, mis võivad põhjustada abimeetmete rakendamist. PwC võttis hindamisel aluseks äriplaani, milles ei olnud kõiki nimetatud aspekte arvesse võetud. Hindamisaruande kokkuvõttes (82) rõhutas PwC, et hindamine põhines HSH äriplaanil, mis lähtus turgude normaliseerumisest 2011. aastal. Sellist prognoosi ei saa pidada konservatiivseks.

| (252) | Lisaks lähtuti hindamisel eeldusest, et HSH reiting tõstetakse 2013. aastal taas tasemele A. PwC märkis hindamisaruandes sõnaselgelt (83), et S&P langetas 6. mail 2009 HSH reitingu tasemelt A tasemele BBB+ (negatiivse väljavaatega) ja et kõnealune langetamine ei kajastunud hindamise aluseks olnud rahastamiskavas ning seepärast ei võetud seda HSH väärtuse arvutamisel arvesse. Lisaks märkis PwC, et tulevast riigiabieeskirjadel põhinevat hindamist silmas pidades on oodata kohustuste kehtestamist, millega tagatakse abimeetme kokkusobivus siseturuga ja mis avaldavad suurt mõju HSH äriplaanile. Peale selle märkis PwC, et üldised majanduslikud raamtingimused HSH jaoks olulistes valdkondades (laevandus, lennundus) ja piirangud kapitaliturul (rahastamine) raskendavad tulevaste suundumuste prognoosimist. |
| --- | --- |

(252)

Lisaks lähtuti hindamisel eeldusest, et HSH reiting tõstetakse 2013. aastal taas tasemele A. PwC märkis hindamisaruandes sõnaselgelt (83), et S&P langetas 6. mail 2009 HSH reitingu tasemelt A tasemele BBB+ (negatiivse väljavaatega) ja et kõnealune langetamine ei kajastunud hindamise aluseks olnud rahastamiskavas ning seepärast ei võetud seda HSH väärtuse arvutamisel arvesse. Lisaks märkis PwC, et tulevast riigiabieeskirjadel põhinevat hindamist silmas pidades on oodata kohustuste kehtestamist, millega tagatakse abimeetme kokkusobivus siseturuga ja mis avaldavad suurt mõju HSH äriplaanile. Peale selle märkis PwC, et üldised majanduslikud raamtingimused HSH jaoks olulistes valdkondades (laevandus, lennundus) ja piirangud kapitaliturul (rahastamine) raskendavad tulevaste suundumuste prognoosimist.

| (253) | Kokkuvõttes võib järeldada, et hindamisel lähtuti riskikaitse rakendamise eeldusest. Ilma riskikaitseta ei oleks toimunud riskiga kaalutud varade toetamist, vajaliku rekapitaliseerimise maht oleks suurenenud ja reitinguprognoosid oleks tulnud üle vaadata. PwC (84) arvutas HSH väärtuse välja ka juhuks, kui riskikaitset ei rakendata, ja sai HSH ligikaudseks väärtuseks [0,8–1,2] miljardit kuni [1,5–2] miljardit eurot, mis vastab aktsiahinnale vahemikus [> 9] ja [< 22] eurot. Neid asjaolusid arvesse võttes peab komisjon uute emiteeritud aktsiate hinda endiselt selgelt liiga kõrgeks. |
| --- | --- |

(253)

Kokkuvõttes võib järeldada, et hindamisel lähtuti riskikaitse rakendamise eeldusest. Ilma riskikaitseta ei oleks toimunud riskiga kaalutud varade toetamist, vajaliku rekapitaliseerimise maht oleks suurenenud ja reitinguprognoosid oleks tulnud üle vaadata. PwC (84) arvutas HSH väärtuse välja ka juhuks, kui riskikaitset ei rakendata, ja sai HSH ligikaudseks väärtuseks [0,8–1,2] miljardit kuni [1,5–2] miljardit eurot, mis vastab aktsiahinnale vahemikus [> 9] ja [< 22] eurot. Neid asjaolusid arvesse võttes peab komisjon uute emiteeritud aktsiate hinda endiselt selgelt liiga kõrgeks.

| (254) | Vähemusaktsionärid märkisid lisaks, et komisjon nõustus ettevõtjale Hypo Real Estate antud riigiabi käsitlenud otsuses uute aktsiate hinnaga, mis oli börsihinnast kõrgem, seadmata kahtluse alla hinna asjakohasust kulude jagamise seisukohast. Vähemusaktsionäride arvates ei tule seepärast uurida ka HSH aktsiate hinda. Komisjoni arvates ei ole kõnealused kaks riigiabi juhtumit siiski võrreldavad. Ettevõtjale Hypo Real Estate antud riigiabi puhul võeti hulk meetmeid, mille tulemusel pank täielikult riigistati. Peamine erinevus kahe juhtumi vahel seisneb selles, et Hypo Real Estate riigistati ja riik omandas osalused hinnaga, mis põhines kontserni väärtusel ilma riigiabita (85). HSH puhul ei olnud asi nii. Emiteeritud aktsiate hinna määramise eesmärgil toimunud HSH hindamine põhines eeldusel, et võetakse kasutusele 10 miljardi euro suurune riskikaitse. See eeldus avaldas hindamistulemusele suurt mõju. |
| --- | --- |

(254)

Vähemusaktsionärid märkisid lisaks, et komisjon nõustus ettevõtjale Hypo Real Estate antud riigiabi käsitlenud otsuses uute aktsiate hinnaga, mis oli börsihinnast kõrgem, seadmata kahtluse alla hinna asjakohasust kulude jagamise seisukohast. Vähemusaktsionäride arvates ei tule seepärast uurida ka HSH aktsiate hinda. Komisjoni arvates ei ole kõnealused kaks riigiabi juhtumit siiski võrreldavad. Ettevõtjale Hypo Real Estate antud riigiabi puhul võeti hulk meetmeid, mille tulemusel pank täielikult riigistati. Peamine erinevus kahe juhtumi vahel seisneb selles, et Hypo Real Estate riigistati ja riik omandas osalused hinnaga, mis põhines kontserni väärtusel ilma riigiabita (85). HSH puhul ei olnud asi nii. Emiteeritud aktsiate hinna määramise eesmärgil toimunud HSH hindamine põhines eeldusel, et võetakse kasutusele 10 miljardi euro suurune riskikaitse. See eeldus avaldas hindamistulemusele suurt mõju.

| (255) | Lisaks märkisid vähemusaktsionärid, et nad toetasid HSHd 2008. aastal suurte summadega ja ei saanud 2009. aasta aprillis toimunud rekapitaliseerimises osaleda. Pealegi ei olnud nad selleks kohustatud, sest uute aktsiate omandamise optsiooniga ei kaasne omandamise kohustust. |
| --- | --- |

(255)

Lisaks märkisid vähemusaktsionärid, et nad toetasid HSHd 2008. aastal suurte summadega ja ei saanud 2009. aasta aprillis toimunud rekapitaliseerimises osaleda. Pealegi ei olnud nad selleks kohustatud, sest uute aktsiate omandamise optsiooniga ei kaasne omandamise kohustust.

| (256) | Komisjoni arvates oli hoiupankade liitudel uute aktsiate omandamise õigus, kuid nad ei olnud kohustatud seda õigust kasutama. Komisjon ei käsita siiski vähemusaktsionäride poolt HSH-le 2008. aastal antud rahalist abi panusena kulude jagamisse seoses HSH kasuks 2009. aasta mais ja juunis võetud abimeetmetega. Pangale 2008. aastal antud abi põhines vähemusaktsionäride sel hetkel tehtud investeerimisotsusel. Komisjon ei näe seost 2008. aastal võetud kapitalimeetmete ja 2009. aasta abimeetmete vahel. |
| --- | --- |

(256)

Komisjoni arvates oli hoiupankade liitudel uute aktsiate omandamise õigus, kuid nad ei olnud kohustatud seda õigust kasutama. Komisjon ei käsita siiski vähemusaktsionäride poolt HSH-le 2008. aastal antud rahalist abi panusena kulude jagamisse seoses HSH kasuks 2009. aasta mais ja juunis võetud abimeetmetega. Pangale 2008. aastal antud abi põhines vähemusaktsionäride sel hetkel tehtud investeerimisotsusel. Komisjon ei näe seost 2008. aastal võetud kapitalimeetmete ja 2009. aasta abimeetmete vahel.

| (257) | Komisjon ei nõustu hoiupankade liitude märkusega, mille kohaselt ei tegelenud nad majandustegevusega ja neid ei saa seega pidada riigiabieeskirjade seisukohast ettevõtjateks (vt punkt 129). Schleswig-Holsteini hoiupangad tegelevad majandustegevusega (86). Nad on koondanud oma majanduslikud huvid hoiupankade liitudes. Hoiupankade liidud osutavad Schleswig-Holsteini hoiupankadele teenuseid ja omavad hoiupankades osalusi sarnaselt HSH-le kuuluvatele hoiupankade osalustele. Kui liitudesse kuuluvate hoiupankade osaluste väärtus tõuseb, siis tõuseb ka hoiupankade väärtus. Hoiupankade liidud ja nende liikmeteks olevad hoiupangad moodustavad ühe majandusüksuse. Liitudele antav eelis on ühtlasi Schleswig-Holsteini hoiupankadele antav eelis. Seepärast võib hoiupankade liite, kes on majanduslikult täielikult võrreldavad Schleswig-Holsteini hoiupankadega, käsitada riigiabi saajatena ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(257)

Komisjon ei nõustu hoiupankade liitude märkusega, mille kohaselt ei tegelenud nad majandustegevusega ja neid ei saa seega pidada riigiabieeskirjade seisukohast ettevõtjateks (vt punkt 129). Schleswig-Holsteini hoiupangad tegelevad majandustegevusega (86). Nad on koondanud oma majanduslikud huvid hoiupankade liitudes. Hoiupankade liidud osutavad Schleswig-Holsteini hoiupankadele teenuseid ja omavad hoiupankades osalusi sarnaselt HSH-le kuuluvatele hoiupankade osalustele. Kui liitudesse kuuluvate hoiupankade osaluste väärtus tõuseb, siis tõuseb ka hoiupankade väärtus. Hoiupankade liidud ja nende liikmeteks olevad hoiupangad moodustavad ühe majandusüksuse. Liitudele antav eelis on ühtlasi Schleswig-Holsteini hoiupankadele antav eelis. Seepärast võib hoiupankade liite, kes on majanduslikult täielikult võrreldavad Schleswig-Holsteini hoiupankadega, käsitada riigiabi saajatena ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (258) | Saksamaa ja kolmandate isikute märkused ei kõrvaldanud komisjoni kahtlusi, et vähemusaktsionäride osalemine kulude jagamises on ebapiisav. Komisjon on endiselt seisukohal, et 2009. aastal HSH rekapitaliseerimisest eemale jäänud vähemusaktsionäride osalused ei ole piisavalt vähenenud, kuna avalik-õiguslikele omanikele rekapitaliseerimise raames antud osaluste arv ei põhinenud tollal HSH nõuetekohasel hindamisel. Komisjon märgib siiski, et muudetud ümberkorralduskava sisaldab lisameetmeid, mis vähemusaktsionäride osalemist kulude jagamises tunduvalt suurendavad. |
| --- | --- |

(258)

Saksamaa ja kolmandate isikute märkused ei kõrvaldanud komisjoni kahtlusi, et vähemusaktsionäride osalemine kulude jagamises on ebapiisav. Komisjon on endiselt seisukohal, et 2009. aastal HSH rekapitaliseerimisest eemale jäänud vähemusaktsionäride osalused ei ole piisavalt vähenenud, kuna avalik-õiguslikele omanikele rekapitaliseerimise raames antud osaluste arv ei põhinenud tollal HSH nõuetekohasel hindamisel. Komisjon märgib siiski, et muudetud ümberkorralduskava sisaldab lisameetmeid, mis vähemusaktsionäride osalemist kulude jagamises tunduvalt suurendavad.

| (259) | Panus kulude jagamisse suureneb eriti riskikaitse hüvitisega seotud lisameetmete rakendamisel, mille nägi ette komisjon (punktid 202–208). Täiendaval hüvitisel riskikaitse eest, mis hõlmab lisatasu ja 500 miljoni euro suurust ühekordset makset, on kaks peamist tagajärge: esiteks väheneb avalik-õiguslikele omanikele makstava tasu absoluutsumma suurenemisega HSH jaotatav kasum ja seega HSH väärtus aktsionäride jaoks. Teiseks vähendab 500 miljoni euro suurune ühekordne makse vähemusaktsionäride osalust praegusest 16,8 %-st ligikaudu 14–15 %-ni (olenevalt aktsiahinnale antavast hinnangust). |
| --- | --- |

(259)

Panus kulude jagamisse suureneb eriti riskikaitse hüvitisega seotud lisameetmete rakendamisel, mille nägi ette komisjon (punktid 202–208). Täiendaval hüvitisel riskikaitse eest, mis hõlmab lisatasu ja 500 miljoni euro suurust ühekordset makset, on kaks peamist tagajärge: esiteks väheneb avalik-õiguslikele omanikele makstava tasu absoluutsumma suurenemisega HSH jaotatav kasum ja seega HSH väärtus aktsionäride jaoks. Teiseks vähendab 500 miljoni euro suurune ühekordne makse vähemusaktsionäride osalust praegusest 16,8 %-st ligikaudu 14–15 %-ni (olenevalt aktsiahinnale antavast hinnangust).

| (260) | Peale riskikaitse hüvitisega seotud kohustuste mõju suurendab vähemusaktsionäride osalemist kulude jagamises kapitaliinstrumentide tulu piiramine (vt põhjendused 241– 244). HSH väärtus aktsionäride jaoks sõltub tulevastest rahavoogudest, kusjuures neid rahavoogusid ei maksta dividendidena välja enne 2014. aastat. Seepärast suurendavad komisjoni seatud piirangud tulevaste rahavoogude ajakava silmas pidades vähemusaktsionäride osalemist kulude jagamises veelgi. |
| --- | --- |

(260)

Peale riskikaitse hüvitisega seotud kohustuste mõju suurendab vähemusaktsionäride osalemist kulude jagamises kapitaliinstrumentide tulu piiramine (vt põhjendused 241– 244). HSH väärtus aktsionäride jaoks sõltub tulevastest rahavoogudest, kusjuures neid rahavoogusid ei maksta dividendidena välja enne 2014. aastat. Seepärast suurendavad komisjoni seatud piirangud tulevaste rahavoogude ajakava silmas pidades vähemusaktsionäride osalemist kulude jagamises veelgi.

| (261) | Komisjon leiab, et meetmed vähemusaktsionäride kaasamiseks kulude jagamisse on muudetud ümberkorralduskavas pärast komisjoni ettekirjutuste arvessevõtmist küll tunduvalt paranenud, kuid need ei taga siiski vähemusaktsionäride võimalikult suurt panust kulude jagamisse. Kuna Saksamaa keeldub esitamast lisameetmeid kulude jagamiseks, ei saa abimeedet pidada menetlusmääruse artikli 7 lõike 3 alusel siseturuga kokkusobivaks. Juhul kui vähemusaktsionäride osalemist kulude jagamises parandavad muid tingimusi ei saa kehtestada, tuleks seega vähemusaktsionäridele antud kaudset abi pidada siseturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

(261)

Komisjon leiab, et meetmed vähemusaktsionäride kaasamiseks kulude jagamisse on muudetud ümberkorralduskavas pärast komisjoni ettekirjutuste arvessevõtmist küll tunduvalt paranenud, kuid need ei taga siiski vähemusaktsionäride võimalikult suurt panust kulude jagamisse. Kuna Saksamaa keeldub esitamast lisameetmeid kulude jagamiseks, ei saa abimeedet pidada menetlusmääruse artikli 7 lõike 3 alusel siseturuga kokkusobivaks. Juhul kui vähemusaktsionäride osalemist kulude jagamises parandavad muid tingimusi ei saa kehtestada, tuleks seega vähemusaktsionäridele antud kaudset abi pidada siseturuga kokkusobimatuks.

| (262) | Võimalikku vähemusaktsionäridele antavat eelist ja kulude nõuetekohase jagamise vajadust arvesse võttes leiab komisjon, et 2014. aastani kehtivat dividendide maksmise keeldu tuleb pikendada. Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks dividendide maksmise keeldu siiski piirata. Sellega seoses teeb komisjon ettekirjutuse, et ajavahemikul 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2016 tohib dividende maksta üksnes 50 % ulatuses eelmise majandusaasta kasumist. Peale selle on dividendide maksmine kõnealusel ajavahemikul lubatud vaid siis, kui see ei ohusta keskpikas plaanis Basel III kohaste, krediidiasutuste omakapitaliga varustatuse nõuete järgimist. |
| --- | --- |

(262)

Võimalikku vähemusaktsionäridele antavat eelist ja kulude nõuetekohase jagamise vajadust arvesse võttes leiab komisjon, et 2014. aastani kehtivat dividendide maksmise keeldu tuleb pikendada. Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks dividendide maksmise keeldu siiski piirata. Sellega seoses teeb komisjon ettekirjutuse, et ajavahemikul 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2016 tohib dividende maksta üksnes 50 % ulatuses eelmise majandusaasta kasumist. Peale selle on dividendide maksmine kõnealusel ajavahemikul lubatud vaid siis, kui see ei ohusta keskpikas plaanis Basel III kohaste, krediidiasutuste omakapitaliga varustatuse nõuete järgimist.

9.2.3.3.3.   Järeldus vähemusaktsionäride omapanuse ja kulude jagamises osalemise kohta

| (263) | Komisjon leiab, et vähemusaktsionäride nõuetekohane omapanus ja osalemine kulude jagamises on saavutatav ning punktides 262, 202–208 ja 241–244 loetletud tingimuste täitmise korral võib riigiabi seega pidada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(263)

Komisjon leiab, et vähemusaktsionäride nõuetekohane omapanus ja osalemine kulude jagamises on saavutatav ning punktides 262, 202–208 ja 241–244 loetletud tingimuste täitmise korral võib riigiabi seega pidada siseturuga kokkusobivaks.

9.2.3.4.   Konkurentsimoonutuste piiramise meetmed

| (264) | Ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt tuleb ümberkorralduskavas ette näha meetmed riigiabist põhjustatud konkurentsimoonutuste piiramiseks ja konkurentsipõhise pangandussektori tagamiseks. Vastavalt ümberkorraldamist käsitleva teatise punktile 30 tuleks konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid kohandada vastavalt konkreetsetele moonutustele sellistel turgudel, kus abi saanud pangad tegutsevad pärast seda, kui nende elujõulisus on ümberkorraldamise tulemusena taastunud. Asjaomaste meetmete hindamisel peaks komisjon lähtuma eelkõige asjaomaste pankade tegevuse mahust, ulatusest ja liigist. |
| --- | --- |

(264)

Ümberkorraldamist käsitleva teatise kohaselt tuleb ümberkorralduskavas ette näha meetmed riigiabist põhjustatud konkurentsimoonutuste piiramiseks ja konkurentsipõhise pangandussektori tagamiseks. Vastavalt ümberkorraldamist käsitleva teatise punktile 30 tuleks konkurentsimoonutusi piiravaid meetmeid kohandada vastavalt konkreetsetele moonutustele sellistel turgudel, kus abi saanud pangad tegutsevad pärast seda, kui nende elujõulisus on ümberkorraldamise tulemusena taastunud. Asjaomaste meetmete hindamisel peaks komisjon lähtuma eelkõige asjaomaste pankade tegevuse mahust, ulatusest ja liigist.

| (265) | Komisjon leidis menetluse algatamise otsuses, et võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks soovitatud meetmed ei ole piisavalt ulatuslikud. Muudetud ümberkorralduskava sisaldab siiski lisameetmeid võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks. |
| --- | --- |

(265)

Komisjon leidis menetluse algatamise otsuses, et võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks soovitatud meetmed ei ole piisavalt ulatuslikud. Muudetud ümberkorralduskava sisaldab siiski lisameetmeid võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks.

| (266) | Muudetud ümberkorralduskavas on esialgse ümberkorralduskavaga võrreldes ette nähtud vähendada bilansimahtu tunduvalt suuremal määral. HSH vähendab 2014. aasta lõpuks kontserni bilansiliste varade summat võrreldes 2008. aasta bilansimahuga 61 % (87) võrra. Väga suurest riigiabist tekkinud konkurentsimoonutusi arvesse võttes on bilansimahu vähendamine rohkem kui poole võrra HSH väärtusest asjakohane. Kõnealune vähendamine on suhtelises vastavuses komisjoni otsustuspraktikaga seoses võrreldavate abisummadega. HSH puhul on ümberkorraldamine ja bilansisumma vähendamine eriti tähtis, võttes arvesse kulude ebapiisavat jagamist, mis on tingitud mittetäielikest tagastamisklauslitest. Bilansisumma vähendamine täiendab HSH kohustust loovutada enamik oma osalusi. |
| --- | --- |

(266)

Muudetud ümberkorralduskavas on esialgse ümberkorralduskavaga võrreldes ette nähtud vähendada bilansimahtu tunduvalt suuremal määral. HSH vähendab 2014. aasta lõpuks kontserni bilansiliste varade summat võrreldes 2008. aasta bilansimahuga 61 % (87) võrra. Väga suurest riigiabist tekkinud konkurentsimoonutusi arvesse võttes on bilansimahu vähendamine rohkem kui poole võrra HSH väärtusest asjakohane. Kõnealune vähendamine on suhtelises vastavuses komisjoni otsustuspraktikaga seoses võrreldavate abisummadega. HSH puhul on ümberkorraldamine ja bilansisumma vähendamine eriti tähtis, võttes arvesse kulude ebapiisavat jagamist, mis on tingitud mittetäielikest tagastamisklauslitest. Bilansisumma vähendamine täiendab HSH kohustust loovutada enamik oma osalusi.

| (267) | Lisaks võttis HSH kohustuse vähendada rahvusvaheliste filiaalide või esinduste arvu 21-st 6-ni ja Saksamaal paiknevate filiaalide arvu 9-st 7-ni. Londonis ja New Yorgis allesjäävate filiaalide või esinduste suurust vähendatakse oluliselt ning Luxembourgi filiaal tegutseb eranditult ümberkorraldusüksuse filiaalina. |
| --- | --- |

(267)

Lisaks võttis HSH kohustuse vähendada rahvusvaheliste filiaalide või esinduste arvu 21-st 6-ni ja Saksamaal paiknevate filiaalide arvu 9-st 7-ni. Londonis ja New Yorgis allesjäävate filiaalide või esinduste suurust vähendatakse oluliselt ning Luxembourgi filiaal tegutseb eranditult ümberkorraldusüksuse filiaalina.

| (268) | Lisaks lubas HSH, et ei omanda ümberkorraldusperioodil (kuni 31. detsembrini 2014) uusi osalusi (omandamiskeeld). HSH ei laienda oma äritegevust teiste ettevõtjate omandamise teel. Ühinemised liidumaa pankade võimaliku konsolideerumise raames on komisjoni eelneval heakskiidul endiselt võimalikud. Võla konverteerimine aktsiateks ja muud tavapärase varahalduse raames võetavad meetmed on lubatavad, kui nendega ei taotleta omandamiskeelust kõrvalehoidumist. Kui avalik-õiguslikud omanikud loovutavad kontrolli HSH üle, kehtib omandamiskeeld üksnes kolm aastat. Komisjon leiab, et HSH erastamine avaldab HSH elujõulisusele positiivset mõju ja tagab tõhusa konkurentsi. Omandamiskeelu säilitamine pikaks ajaks pärast müügitähtaja lõppemist võib võimalikku erastamist raskendada. |
| --- | --- |

(268)

Lisaks lubas HSH, et ei omanda ümberkorraldusperioodil (kuni 31. detsembrini 2014) uusi osalusi (omandamiskeeld). HSH ei laienda oma äritegevust teiste ettevõtjate omandamise teel. Ühinemised liidumaa pankade võimaliku konsolideerumise raames on komisjoni eelneval heakskiidul endiselt võimalikud. Võla konverteerimine aktsiateks ja muud tavapärase varahalduse raames võetavad meetmed on lubatavad, kui nendega ei taotleta omandamiskeelust kõrvalehoidumist. Kui avalik-õiguslikud omanikud loovutavad kontrolli HSH üle, kehtib omandamiskeeld üksnes kolm aastat. Komisjon leiab, et HSH erastamine avaldab HSH elujõulisusele positiivset mõju ja tagab tõhusa konkurentsi. Omandamiskeelu säilitamine pikaks ajaks pärast müügitähtaja lõppemist võib võimalikku erastamist raskendada.

| (269) | Peale selle kohustus HSH rakendama lisameetmeid, mille otsene eesmärk on vältida konkurentsimoonutusi turgudel, kus HSH on kätte võitnud tugeva positsiooni ja kus tal oli kavas laieneda. HSH loobub täielikult oma äritegevusest lennutranspordi finantsteenuste valdkonnas (88). Lennutranspordi valdkonna varad kokku [3–8] miljardi euro ulatuses antakse üle ümberkorraldusüksusele või müüakse alates [2011.–2012]. aasta lõpust. Lisaks vähendab HSH oluliselt oma äritegevust laevanduse, kinnisvara rahastamise ja äriklientide valdkonnas. Laevandussektoris, kus HSH on juhtiv rahastaja ja kus tal oli kavas oma tegevust laiendada, võttis ta kohustuse jätta oma turuosa laevanduse rahvusvahelise rahastamise uute tehingute puhul alla [< 8] % ja vältida olukorda, kus ta on üks kolmest suurima uute tehingute mahuga rahastajast. |
| --- | --- |

(269)

Peale selle kohustus HSH rakendama lisameetmeid, mille otsene eesmärk on vältida konkurentsimoonutusi turgudel, kus HSH on kätte võitnud tugeva positsiooni ja kus tal oli kavas laieneda. HSH loobub täielikult oma äritegevusest lennutranspordi finantsteenuste valdkonnas (88). Lennutranspordi valdkonna varad kokku [3–8] miljardi euro ulatuses antakse üle ümberkorraldusüksusele või müüakse alates [2011.–2012]. aasta lõpust. Lisaks vähendab HSH oluliselt oma äritegevust laevanduse, kinnisvara rahastamise ja äriklientide valdkonnas. Laevandussektoris, kus HSH on juhtiv rahastaja ja kus tal oli kavas oma tegevust laiendada, võttis ta kohustuse jätta oma turuosa laevanduse rahvusvahelise rahastamise uute tehingute puhul alla [< 8] % ja vältida olukorda, kus ta on üks kolmest suurima uute tehingute mahuga rahastajast.

| (270) | Konkurentsi piiravad meetmed on HSH poolt esialgses ümberkorralduskavas ettenähtud meetmetega võrreldes seega palju tõhusamad ning neid võib pidada asjakohaseks ja piisavaks. |
| --- | --- |

(270)

Konkurentsi piiravad meetmed on HSH poolt esialgses ümberkorralduskavas ettenähtud meetmetega võrreldes seega palju tõhusamad ning neid võib pidada asjakohaseks ja piisavaks.

9.2.3.5.   Järeldus ümberkorraldamise kohta

| (271) | Komisjon leidis, et ümberkorraldusmeetmed, sealhulgas I ja III lisas loetletud Saksamaa kohustused, taastavad HSH pikaajalise elujõulisuse, kujutavad endast HSH asjakohast omapanust ja tasakaalustavad riigiabist põhjustatud konkurentsimoonutused. Võttes arvesse komisjoni kehtestatud hüvitise maksmise ja kulude jagamise tingimusi, mis on esitatud II lisas, sisaldab muudetud ümberkorralduskava asjakohast ja piisavat kulude jagamist ning seda saab seega pidada ELi toimimise lepingu artikli 7 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(271)

Komisjon leidis, et ümberkorraldusmeetmed, sealhulgas I ja III lisas loetletud Saksamaa kohustused, taastavad HSH pikaajalise elujõulisuse, kujutavad endast HSH asjakohast omapanust ja tasakaalustavad riigiabist põhjustatud konkurentsimoonutused. Võttes arvesse komisjoni kehtestatud hüvitise maksmise ja kulude jagamise tingimusi, mis on esitatud II lisas, sisaldab muudetud ümberkorralduskava asjakohast ja piisavat kulude jagamist ning seda saab seega pidada ELi toimimise lepingu artikli 7 lõike 3 punkti b alusel siseturuga kokkusobivaks.

| (272) | Komisjon leiab, et SoFFini antud 17 miljardi euro suurustes likviidsusgarantiides sisalduv riigiabi on siseturuga kokkusobiv ümberkorraldusabi ulatuses, milles garantiid olid pankadevahelise turu kokkuvarisemisest põhjustatud turutõrget silmas pidades vajalikud. |
| --- | --- |

(272)

Komisjon leiab, et SoFFini antud 17 miljardi euro suurustes likviidsusgarantiides sisalduv riigiabi on siseturuga kokkusobiv ümberkorraldusabi ulatuses, milles garantiid olid pankadevahelise turu kokkuvarisemisest põhjustatud turutõrget silmas pidades vajalikud.

10.   VÕIMALIK KASU TEISTELE AKTSIONÄRIDELE

| (273) | Vähemusaktsionärid väitsid, et menetluse osadeks jagamine, mille puhul kiidetakse ühes menetluses heaks HSH suhtes rakendatud otsesed abimeetmed ja teises menetluses uuritakse vähemusaktsionäridele antud kaudse abi küsimust, on vastuolus menetlusmääruse artikliga 7. Negatiivne otsus hoiupankade liitude ja Flowersi rekapitaliseerimise kohta tähendaks seda, et rekapitaliseerimist tuleks pidada siseturuga kokkusobimatuks riigiabiks. Hoiupankade liitude arvates peaks komisjon käsitlema vähemusaktsionäride osalemist kulude jagamises, lähtudes rekapitaliseerimisega seotud kulude jagamise üldisest hindamisest. |
| --- | --- |

(273)

Vähemusaktsionärid väitsid, et menetluse osadeks jagamine, mille puhul kiidetakse ühes menetluses heaks HSH suhtes rakendatud otsesed abimeetmed ja teises menetluses uuritakse vähemusaktsionäridele antud kaudse abi küsimust, on vastuolus menetlusmääruse artikliga 7. Negatiivne otsus hoiupankade liitude ja Flowersi rekapitaliseerimise kohta tähendaks seda, et rekapitaliseerimist tuleks pidada siseturuga kokkusobimatuks riigiabiks. Hoiupankade liitude arvates peaks komisjon käsitlema vähemusaktsionäride osalemist kulude jagamises, lähtudes rekapitaliseerimisega seotud kulude jagamise üldisest hindamisest.

| (274) | Komisjon ei nõustu vähemusaktsionäride tõlgendusega menetlusmääruse kohta. Riigiabi juhtumi jagamine osadeks on õiguslikult võimalik ja komisjon on seda juba muudes asjades teinud (89). Kui ühe abimeetme puhul on mitu abisaajat, keda tuleb nende õiguslikust seisundist tulenevalt hinnata erinevalt, siis võib see mõjutada uurimise kiirust ja kulgu ja sel juhul võib ametliku uurimismenetluse jagada menetluse tõhususe huvides mitmeks osaks. |
| --- | --- |

(274)

Komisjon ei nõustu vähemusaktsionäride tõlgendusega menetlusmääruse kohta. Riigiabi juhtumi jagamine osadeks on õiguslikult võimalik ja komisjon on seda juba muudes asjades teinud (89). Kui ühe abimeetme puhul on mitu abisaajat, keda tuleb nende õiguslikust seisundist tulenevalt hinnata erinevalt, siis võib see mõjutada uurimise kiirust ja kulgu ja sel juhul võib ametliku uurimismenetluse jagada menetluse tõhususe huvides mitmeks osaks.

| (275) | Lisaks leiab komisjon, et abimeetme erinev hindamine seoses vähemusaktsionäride kui kaudsete abisaajatega avaldab mõju sama abimeetme hindamisele (ja kokkusobivusele) seoses HSH kui otsese abisaajaga. Sellega seoses viitab komisjon Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas C-382/99: Madalmaad vs. komisjon (90), milles Euroopa Kohus kinnitas komisjoni hinnangut, et abisaajale antud riigiabi võib pidada siseturuga kokkusobivaks (kuna see on kooskõlas de-minimis-sätetega), kuid samal ajal võib seda kaudsete abisaajatega seoses pidada siseturuga kokkusobimatuks ja seepärast tuleb abi tagasi nõuda. Komisjon märgib, et muudetud ümberkorralduskavas sisalduvate asjakohaste meetmetega saab tagada rekapitaliseerimise proportsionaalsuse HSH suhtes, samal ajal kui vähemusaktsionäridele aktsiate liiga kõrgest väljalaskehinnast tulenenud eeliseid saaks eraldi üle vaadata ja korrigeerida (kaasates vähemusaktsionärid näiteks kulude jagamisse). |
| --- | --- |

(275)

Lisaks leiab komisjon, et abimeetme erinev hindamine seoses vähemusaktsionäride kui kaudsete abisaajatega avaldab mõju sama abimeetme hindamisele (ja kokkusobivusele) seoses HSH kui otsese abisaajaga. Sellega seoses viitab komisjon Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas C-382/99: Madalmaad vs. komisjon (90), milles Euroopa Kohus kinnitas komisjoni hinnangut, et abisaajale antud riigiabi võib pidada siseturuga kokkusobivaks (kuna see on kooskõlas de-minimis-sätetega), kuid samal ajal võib seda kaudsete abisaajatega seoses pidada siseturuga kokkusobimatuks ja seepärast tuleb abi tagasi nõuda. Komisjon märgib, et muudetud ümberkorralduskavas sisalduvate asjakohaste meetmetega saab tagada rekapitaliseerimise proportsionaalsuse HSH suhtes, samal ajal kui vähemusaktsionäridele aktsiate liiga kõrgest väljalaskehinnast tulenenud eeliseid saaks eraldi üle vaadata ja korrigeerida (kaasates vähemusaktsionärid näiteks kulude jagamisse).

| (276) | Komisjoni arvates ei ole siiski alust jagada menetlus osadeks, sest abimeetme eri tahke on võimalik käsitleda ühes otsuses. Nagu selgitatud menetluse algatamise otsuse resolutsioonis, võiks võimalikke vähemusaktsionäridele tulenenud eeliseid seega hinnata ka ebapiisava kulude jagamise korral. Komisjon märgib siiski, et riskikaitse hüvitise muutmise ja kulude jagamise lisameetmete tulemusel väheneb oluliselt vähemusaktsionäride aktsiapakk ning suureneb vähemusaktsionäride osalemise kulude jagamises, mis omakorda kõrvaldab PwC hinnangus osutatud puudused, nii et kulude jagamine on taas asjakohane. Kuna käesoleva otsusega seotud tingimused tagavad kulude asjakohase jagamise, peab komisjon kulude jagamist piisavalt ulatuslikuks ja loobub selle teema täiendavast käsitlemisest. |
| --- | --- |

(276)

Komisjoni arvates ei ole siiski alust jagada menetlus osadeks, sest abimeetme eri tahke on võimalik käsitleda ühes otsuses. Nagu selgitatud menetluse algatamise otsuse resolutsioonis, võiks võimalikke vähemusaktsionäridele tulenenud eeliseid seega hinnata ka ebapiisava kulude jagamise korral. Komisjon märgib siiski, et riskikaitse hüvitise muutmise ja kulude jagamise lisameetmete tulemusel väheneb oluliselt vähemusaktsionäride aktsiapakk ning suureneb vähemusaktsionäride osalemise kulude jagamises, mis omakorda kõrvaldab PwC hinnangus osutatud puudused, nii et kulude jagamine on taas asjakohane. Kuna käesoleva otsusega seotud tingimused tagavad kulude asjakohase jagamise, peab komisjon kulude jagamist piisavalt ulatuslikuks ja loobub selle teema täiendavast käsitlemisest.

11.   JÄRELDUSED

| (277) | Võttes arvesse Saksamaa esitatud kohustuste loendit seoses HSH ümberkorraldamisega ja komisjoni poolt kõnealuse liikmesriigi suhtes kehtestatud hüvitise maksmise ja kulude jagamise tingimusi, leiab komisjon, et riskikaitse on kooskõlas langenud väärtusega varade teatise punktiga 5. Esitatud muudetud ümberkorralduskava, Saksamaa kohustuste loendit ja komisjoni poolt kõnealuse liikmesriigi suhtes kehtestatud tingimusi arvesse võttes on ümberkorraldusabi, mis sisaldab riskikaitset, rekapitaliseerimist ja likviidsusgarantiisid, kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b ja seda võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Menetluse algatamise otsuses esitatud komisjoni kahtlused seoses riigiabiga suudeti kõrvaldada, |
| --- | --- |

(277)

Võttes arvesse Saksamaa esitatud kohustuste loendit seoses HSH ümberkorraldamisega ja komisjoni poolt kõnealuse liikmesriigi suhtes kehtestatud hüvitise maksmise ja kulude jagamise tingimusi, leiab komisjon, et riskikaitse on kooskõlas langenud väärtusega varade teatise punktiga 5. Esitatud muudetud ümberkorralduskava, Saksamaa kohustuste loendit ja komisjoni poolt kõnealuse liikmesriigi suhtes kehtestatud tingimusi arvesse võttes on ümberkorraldusabi, mis sisaldab riskikaitset, rekapitaliseerimist ja likviidsusgarantiisid, kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktiga b ja seda võib pidada siseturuga kokkusobivaks. Menetluse algatamise otsuses esitatud komisjoni kahtlused seoses riigiabiga suudeti kõrvaldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Rekapitaliseerimine summas 3 miljardit eurot, Saksamaa poolt HSH-le riskikaitse vormis antud 10 miljardi euro suurune garantii ja Saksamaa antud likviidsusgarantiid kujutavad endast riigiabi Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

2.   Rekapitaliseerimine summas 3 miljardit eurot, Saksamaa poolt HSH-le riskikaitse vormis antud 10 miljardi euro suurune garantii ja Saksamaa antud likviidsusgarantiid on I ja III lisas loetletud kohustusi ning II lisas esitatud tingimusi arvesse võttes siseturuga kokkusobivad.

Artikkel 2

Saksamaa tagab, et 1. septembril 2009 esitatud esialgne ümberkorralduskava, mida muudeti viimati vastavalt Saksamaa 11. juuli 2011. aasta teatisele, sealhulgas I ja III lisas loetletud kohustused ja II lisas esitatud tingimused, rakendatakse täielikult kooskõlas kohustuste ja tingimuste loendis esitatud ajakavaga.

Artikkel 3

Saksamaa teavitab komisjoni otsuse täitmiseks võetud meetmetest hiljemalt kaks kuud pärast käesoleva otsuse teatavaks tegemist.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Saksamaa saadab abisaajale viivitamata käesoleva otsuse koopia.

Brüssel, 20. september 2011

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse riigiabi juhtumit C 10/09 (ex N 138/09) (ING) (ELT C 158, 11.7.2009, lk 13).

1

(2)  Komisjoni 29. mai 2009. aasta otsus, milles käsitletakse riigiabi juhtumit N 264/09 (HSH AG) (ELT C 179, 1.8.2009, lk 1).

2

(3)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklist 87 saanud ELi toimimise lepingu artikkel 107 ja EÜ asutamislepingu artiklist 88 ELi toimimise lepingu artikkel 108. Kõnealused artiklipaarid on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleb viiteid ELi toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88.

3

(4)  Komisjoni 22. oktoobri 2009. aasta otsus, milles käsitletakse riigiabi juhtumit N 503/09 – HSH Nordbank (ELT C 281, 21.11.2009, lk 42).

4

(5)  ELT C 281, 21.11.2009, lk 42.

5

(6)  Flowers nõustas järgmisi investoreid: HSH Alberta I L.P., HSH Alberta II L.P., HSH Luxembourg S.à.r.l., HSH Delaware L.P., HSH Alberta V L.P., HSH Coinvest (Alberta) L.P. ja HSH Luxembourg Coinvest S.à.r.l.

6

(7)  Enne päästmisabi andmist jagunesid osalused järgmiselt: Hamburg 30,41 %, Schleswig-Holstein 29,10 %, SGVSH 13,20 %, SVB 1,62 % ja Flowers 25,67 %.

7

(8)  Rahastamiskohustusega anti finantseerimisasutustele õigused nende omanike suhtes, samas kui tagatise andja vastutuse puhul anti õigused finantseerimisasutuste omanike suhtes finantseerimisasutuste võlausaldajatele. Nimetatud garantiid kaotati komisjoni otsusega, milles käsitleti riigiabi juhtumit E 10/2000 (EÜT C 146, 19.6.2002, lk 6 ja EÜT C 150, 22.6.2002, lk 7). Selle otsuse kohaselt on kõik üleminekuperioodil 2001–2005 tekkivad kohustused, mis kehtivad 2015. aastani, endiselt nimetatud garantiidega kaetud. 31. detsembri 2009. aasta seisuga oli kõnealuste garantiidega kaetud kohustuste summa 56 miljardit eurot.

8

(9)  Komisjoni 20. oktoobri 2004. aasta otsus Hamburgische Landesbank – Girozentrale kohta (menetlus C71/02) ja Landesbank Schleswig-Holstein – Girozentrale kohta (menetlus C72/02), K(2004) 3928 (lõplik) ja K(2004) 3930 (lõplik).

9

(10)  488 miljonit eurot lihtaktsiatena ja 68 miljonit eurot eelisaktsiatena.

10

(11)  Komisjoni 6. septembri 2005. aasta otsus, milles käsitletakse riigiabi juhtumit NN 71/05 – HSH Nordbank AG kapitali suurendamine.

11

(12)  Vaba- ja hansalinn Hamburg 108,2 miljonit eurot, Schleswig-Holsteini liidumaa 498,1 miljonit eurot, Schleswig-Holsteini Sparkassen- und Giroverband 78,3 miljonit eurot.

12

(13)  2007. aasta lõpus olid HSH avalik-õiguslikud aktsionärid juba 578 miljoni euro suuruse passiivse osaluse lihtaktsiateks konverteerinud ja Flowers omandas kõnealusest 578 miljonist eurost uute aktsiatena 166 miljoni euro suuruse osaluse, et vältida oma osaluse vähenemist. Avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud aktsionärid olid kõnealuse võrdsetes osades tehtud tehingu kokku leppinud juba 2006. aastal, mil HSH kapitalis osalesid usaldusfondid.

13

(14)  Konfidentsiaalne teave.

14

(15)  Enne 2. juunit 2003 (ühinemiskuupäev) on Hamburgische Landesbank’i ja Landesbank Schleswig-Holstein’i andmed esitatud kokkuvõetult.

15

(16)  Ajavahemiku 1999–2006 kohta on andmed esitatud vastavalt kohalikule raamatupidamistavale, ajavahemiku 2007–2009 kohta vastavalt rahvusvahelisele finantsaruandlusstandardile (IFRS).

16

(17)  Fitch, Moody’s ja Standard&Poor’s („S&P”).

17

(18)  Reitingut tõsteti astmete võrra, mille võrra on finantseerimisasutuse reiting väliste laenutoetustegurite tõttu kõrgem finantseerimisasutuse individuaalsest reitingust (või panga finantstugevuse reitingust („BFSR”)) (st seetõttu, et pank saab tõenäoliselt välisabi kolmandatelt isikutelt, näiteks omanikelt, kontsernilt või ametiasutustelt).

18

(19)  Moody’si väljatöötatud individuaalse reitingu määratluse kohaselt kajastab BFSR reitinguagentuuri hinnangut panga sisemise elujõulisuse ja stabiilsuse kohta ning välistab seega teatavad välised laenutoetustegurid (st avalik-õigusliku omandistruktuuri). BFSR ei võta arvesse tõenäosust, et pank saab sellist välisabi, ega riske, mis tulenevad võimalikust riigi sekkumisest ja mis võiksid mõjutada panga võimet täita oma kohustusi. BFSR näitab, kui suur on tõenäosus, et pank vajab abi kolmandatelt isikutelt, näiteks omanikelt, kontsernilt või riigiasutustelt.

19

(20)  Reitingukategooria E hõlmab väga väikese sisemise finantstugevusega panku, mille puhul on korrapäraselt antava välisabi või selle vajaduse tõenäosus suhteliselt suur.

20

(21)  Üleminekuperioodil 19. juulist 2001 kuni 18. juulini 2005 omandatud õiguste reguleerimise raames liigitati uued kohustused endiselt tagatise andja vastutuse alla tingimusel, et need ei kaota pärast 31. detsembrit 2015 kehtivust.

21

(22)  31. detsembri 2007. aasta seisuga hõlmas CIP lisaks muudele varadele ka Ameerika Ühendriikide kõrgema riskiastmega võlakirju (nn subprime-võlakirjad) ja „sünteetilisi” tagatisega võlakirju.

22

(23)  Saksamaale eriomane finantstoode.

23

(24)  Moody’s Analytics CDOROM on Monte Carlo simulatsioonimudel, mida kasutatakse oodatava kahjumi arvutamiseks teatava staatilise varaportfelli osade puhul. Seda kasutavad Moody’s Investors Service’i reitinguanalüütikud reitingu määramiseks staatilistele sünteetilistele hajutatud tagatisega võlaobligatsioonidele (CDO). Võrreldavaid mudeleid ja meetodeid kasutatakse oodatava kahjumi arvutamiseks ka teiste toetusmeetmete puhul.

24

(25)  Komisjoni 27. oktoobri 2008. aasta otsus, milles käsitletakse riigiabi juhtumit N 512/08 – Saksamaa krediidiasutuste päästepakett (ELT C 293, 15.11.2008, lk 2), mida on muudetud komisjoni 12. detsembri 2008. aasta otsusega, milles käsitletakse riigiabi juhtumit N 625/08 – Saksamaa krediidiasutuste päästepakett, mida on pikendatud komisjoni 22. juuni 2009. aasta otsusega riigiabi juhtumi N 330/09 kohta (ELT C 160, 14.7.2009, lk 4).

25

(26)  Pärast ümberkorraldusüksuse loomist jagati HSH kaheks osaks – ümberkorraldusüksuseks ja põhipangaks. Põhipank teeb tehinguid ja ümberkorraldusüksuse pädevuses on tegevuse kokkutõmbamine. Lõpuks on HSH tegev vaid põhipanga tegevusvaldkondades.

26

(27)  Lihtne ehk standardversioon.

27

(28)  [...] Niipea kui kõik asjaomased finantseerimisasutused peavad vastama Basel III raamistiku kohastele likviidsusmääradele, võetakse arvesse [...] % lisatasu.

28

(29)  ELT C 72, 26.3.2009, lk 1.

29

(30)  ELT C 195, 19.8.2009, lk 9.

30

(31)  Menetluse algatamise otsuse punkt 37.

31

(32)  ELT C 155, 20.6.2008, lk 10.

32

(33)  Saksamaa 17. detsembri 2009. aasta märkused Üldkohtu otsuse kohta liidetud kohtuasjades T-129/95, T-2/96 ja T-97/96: Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH ja Lech-Stahlwerke GmbH vs. komisjon, EKL 1999, lk II-17, punkt 119.

33

vs.

(34)  Üldkohtu 17. oktoobri 2002. aasta otsus kohtuasjas T-98/00, EKL 2000, lk II-3961.

34

(35)  Välisriikides asuvate suletavate esinduste arvu suurendati muudetud ümberkorralduskavas 12-st 15-ni.

35

(36)  Saksamaa märkused, lk 35, HSH esialgne ümberkorralduskava (1. september), punkt 7.1.1.

36

(37)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

37

(38)  Euroopa Kohtu 16. mai 2002. aasta otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsusmaa vs. komisjon (Stardust Marine), EKL 2002, lk I-4397.

38

vs

(39)  Üldkohtu 6. märtsi 2003. aasta otsus liidetud kohtuasjades T-228/99 ja T-233/99: WestLB vs. komisjon, EKL 2003, lk II-435, punkt 316.

39

vs

(40)  Komisjoni 24. juuli 2009. aasta otsus, milles käsitletakse riigiabi juhtumit C 15/09 – Hypo Real Estate, punkt 47 (menetluse algatamise otsus Hypo Real Estate’i asjas, milles väljalaskehind oli noteeritud turuhinnast kolm korda suurem); komisjoni 14. jaanuari 2009. aasta otsus, milles käsitletakse riigiabi juhtumit N 9/09 – Anglo-Irish Bank (ELT C 177, 30.7.2009, lk 1).

40

(41)  Komisjoni 7. mai 2009. aasta otsus, milles käsitletakse riigiabi juhtumit N 244/09, punkt 104.

41

(42)  Hamburg: seadus, mis käsitleb vaba- ja hansalinna Hamburgi ja Schleswig-Holsteini liidumaa vahel sõlmitud riigilepingut avalik-õigusliku õigusvõimelise asutuse „HSH Finanzfonds AöR” asutamise kohta (HmbGVBl. 2009, lk 95); Schleswig-Holstein: seadus, mis käsitleb vaba- ja hansalinna Hamburgi ja Schleswig-Holsteini liidumaa vahel sõlmitud riigilepingut avalik-õigusliku õigusvõimelise asutuse „HSH Finanzfonds AöR” asutamise kohta (GVOBl. 2009, lk 172).

42

(43)  Päästmisotsuse punkt 44.

43

(44)  Vt Euroopa Kohtu 30. aprilli 2009. aasta otsus kohtuasjas C-494/06 P: komisjon vs. Itaalia, EKL 2009, lk I-3639, punkt 50; Euroopa Kohtu 14. oktoobri 1987. aasta otsus kohtuasjas 248/84: Saksamaa vs. komisjon, EKL 1987, lk 4013, punkt 18 ja Üldkohtu 3. mai 2007. aasta otsus kohtuasjas T-357/02: Freistaat Sachsen vs. komisjon, EKL 2007, lk II-1261, punkt 31.

44

vs

vs

vs

(45)  Päästmisotsuse punktid 33 ja 34.

45

(46)  Üldkohtu 17. oktoobri 2002. aasta otsus kohtuasjas T-98/00, EKL 2000, lk II-3961, punkt 49.

46

(47)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse riigiabi juhtumit E 10/2000 – Saksamaa: riigigarantii ja garandi vastutus (EÜT C 46, 19.6.2002, lk 6, otsuse punkt 2).

47

(48)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse riigiabi juhtumit C 9/08 – SachsenLB (ELT C 71, 18.3.2008, punkt 82).

48

(49)  Euroopa Kohtu 28. jaanuari 2003. aasta otsus kohtuasjas C-334/99: Gröditzer Stahlwerke, EKL 2003, lk I-1139, punkt 133; Euroopa Kohtu 14. septembri 1994. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-278/92, C-279/92 ja C-280/92: Hispaania vs. komisjon (Hytasa), EKL 1994, lk I-4103, punkt 22.

49

vs

(50)  Vt 21. oktoobri 2008. aasta IKB-otsuse (ELT L 278, 23.10.2009, lk 32) punkt 77; 18. novembri 2009. aasta Lloyds-otsuse (ELT C 46, 24.2.2010, lk 2) punkt 122; 20. mai 2010. aasta Ethias-otsuse (ELT C 252, 18.6.2010, lk 5) punkt 95; 4. novembri 2009. aasta Sparkasse-KölnBonn-otsuse (ELT C 2, 6.1.2010, lk 1) punkt 47.

50

(51)  Langenud väärtusega varade teatise punkt 15.

51

(52)  Garantiisid käsitlev teatis, punkt 1.3; komisjoni 16. detsembri 2003. aasta otsus, milles käsitletakse riigiabi juhtumit N 512/03 – laevaehituseks antavad garantiid (ELT C 62, 11.3.2004).

52

(53)  Euroopa Kohtu 11. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas C-334/07 P: komisjon vs. Freistaat Sachsen, EKL 2008, lk I-9465.

53

vs

(54)  Euroopa Kohtu 11. detsembri 2008. aasta otsus kohtuasjas C-334/07 P: komisjon vs. Freistaat Sachsen, EKL 2008, lk I-9465, punkt 59.

54

vs

(55)  Vt komisjoni otsus, milles käsitletakse riigiabi juhtumit C 9/09 – Dexiale võlakirjade ja teatavate varade tagatise, likviidsusabi ning kapitali suurendamise vormis antav abi (ELT L 274, 19.10.2010, lk 54).

55

(56)  Langenud väärtusega varade teatise punkt 39.

56

(57)  See järeldus on kooskõlas kaitstud portfelli turuväärtuse komisjonipoolse esialgse kontrolli tulemusega, mille kohaselt oli turuväärtus väiksem kui [150–180] miljardit eurot (vt menetluse algatamise otsuse punkt 38).

57

(58)  Komisjoni 27. oktoobri 2008. aasta otsus, milles käsitletakse riigiabi juhtumit N 512/08 – Saksamaa krediidiasutuste abikava (ELT C 293, 15.11.2008, lk 2), mida muudeti komisjoni 12. detsembri 2008. aasta otsusega, milles käsitletakse riigiabi juhtumit N 625/08 – Saksamaa finantseerimisasutuste abikava, mida pikendati komisjoni 22. juuni 2009. aasta otsusega, milles käsitletakse riigiabi juhtumit N 330/09 (ELT C 160, 14.7.2009, lk 4) ja komisjoni 23. juuni 2010. aasta otsusega, milles käsitletakse riigiabi juhtumit N 222/10 (ELT C 178, 3.7.2010, lk 1).

58

(59)  Komisjoni teatis riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta alates 1. jaanuarist 2011 pankade kasuks finantskriisi kontekstis võetavate meetmete toetamise suhtes (ELT C 329, 7.12.2010).

59

(60)  Vt punkt 105.

60

(61)  Vt komisjoni 22. detsembri 2009. aasta otsus, milles käsitletakse riigiabi juhtumit N 555/09 – Täiendav abi ettevõtjale WestLB AG seoses varade üleandmisega (ELT C 66, 17.3.2010, lk 15, punkt 56); vt ka komisjoni 30. juuni 2009. aasta otsus, milles käsitletakse riigiabi juhtumit C 17/09 – LBBW rekapitaliseerimine ja tema varade suhtes toetusmeetme võtmine (ELT C 248, 16.10.2009, lk 7, punkt 18) ja komisjoni 15. detsembri 2009. aasta otsus, milles käsitletakse riigiabi juhtumit C 17/09 – LBBW ümberkorraldamine (ELT L 188, 21.7.2010, punktid 49–55).

61

(62)  Irish National Asset Management Agency’ga seoses hinnati näiteks rahavoogude põhjal maa kasutuselevõtu ja arendamisega seotud laene, et kontrollida varade tegelikku majanduslikku väärtust (vt üksnes inglise keeles avaldatud komisjoni otsus „Establishment of a National Asset Management Agency (NAMA): Asset relief for banks in Ireland”, ELT C 94, 14.4.2010). Lisaks hinnati seoses Royal Bank of Scotland’i kasuks võetud toetusmeetmega laevanduse rahastamiseks antud laenude eeldatavat krediidikahjumit (vt üksnes inglise keeles avaldatud komisjoni otsus „Restructuring of the Royal Bank of Scotland following its recapitalisation by the state and participation to the Asset Protection Scheme”, ELT L 119, 22.4.2010).

62

(63)  ELT L 188, 21.7.2010, lk 1, punktid 64 ja 65.

63

(64)  Vt komisjoni 27. oktoobri 2008. aasta otsus, milles käsitletakse riigiabi juhtumit N 512/08 – Saksamaa krediidiasutuste abikava (ELT C 293, lk 15.11.2008, lk 2). Praegu kehtivate õigusnormide kohaselt ei tohi teise taseme omavahendite määr ületada 100 % esimese taseme omavahendite määrast. Järelikult võib omakapital regulatiivsete nõuete täitmiseks koosneda 50 % ulatuses esimese taseme omavahenditest ja 50 % ulatuses teise taseme omavahenditest. Kuna vastavalt Euroopa Keskpanga 20. novembri 2008. aasta soovitusele rekapitaliseerimismeetmete kohta on esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite hinna vahe 1,5 %, on kohane vähendada hüvitist 150 baaspunkti võrra. Kui vastavalt rekapitaliseerimist käsitlevale teatisele (komisjoni teatis – Finantsasutuste rekapitaliseerimine praeguses finantskriisis: piirdumine minimaalselt vajaliku abiga ja kaitsemeetmed põhjendamatute konkurentsimoonutuste vastu; ELT C 10, 15.1.2009) on esimese taseme omavahendite eest kohane hüvitis ilma kapitalisüstita 7 %, siis teise taseme omavahendite eest tuleb maksta 5,5 % hüvitist. Mõlema määra keskmine on 6,25 %.

64

(65)  Esialgne garantiisumma, millest on maha arvatud garantii lõpetatud osad, kuid ei ole siiski arvesse võetud garantii kasutamist.

65

(66)  Lisatasu ei tohi olla põhitasust suurem, sest garantii maksimaalne kasutamine ei tohi ületada garantii allesjäänud nimiväärtust, ja tasu suurus baaspunktides on põhitasust madalam.

66

(67)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse riigiabi C 10/09, mida Madalmaad andsid ettevõtja ING mittelikviidsete varade katteks ja ümberkorralduskava jaoks (ELT L 274, 19.10.2010, lk 139).

67

(68)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse riigiabi C 17/09 – LBBW (ELT L 188, 21.7.2010, lk 1).

68

(69)  Komisjoni otsus, milles käsitletakse riigiabi C 26/09 – Parex (ELT L 163, 23.6.2011, lk 28).

69

(70)  Menetluse algatamise otsuse punkt 59.

70

(71)  Tulenevalt lisatagatiste nõudest välisvaluuta vahetustehingute positsioonide puhul oli HSH-l kriisi ajal suured likviidsusprobleemid.

71

(72)  Menetluse algatamise otsuse punkt 61.

72

(73)  Komisjon teeb hindamisel vahet volatiilsete ja tsükliliste tegevusalade vahel: tsüklilised tegevusalad on sellised, millelt teenitud tulu on tihedalt seotud majandustsüklitega. Volatiilsetele tegevusaladele on iseloomulik, et nendelt teenitud tulu on perioodide lõikes väga erinev. Volatiilsus tuleneb üldjuhul sellest, et äritegevust mõjutavad peale majandustsüklitele iseloomulike kõikumiste ka ettenägematud sündmused (näiteks looduskatastroofid või sellised geopoliitilised sündmused nagu terrorism). Komisjon peab HSH lennunduse ja laevanduse valdkonda nii volatiilseks kui ka tsükliliseks.

73

(74)  Sealhulgas laevanduse ja transpordisektori rahastamine (mida peetakse nii volatiilseks kui ka tsükliliseks), kinnisvarasektor, rahaturutehingud ja ärikliendid (tsükliline).

74

(75)  Põhjalik elujõulisuse hinnang näitas, et HSH esimese taseme omavahendite määr oleks ilma rekapitaliseerimise ja toetusmeetmeteta langenud 2010. aastal [...] %-le, mis tähendab [...] % langust pärast 2008. aasta tipptaset.

75

(76)  Basel III nõuete kohaselt peab esimese taseme põhiomavahendite miinimummäär olema 7,00 % (koos kapitalipuhvriga). Esimese taseme omavahendite määr peab edaspidi olema 8,00 % (koos kapitalipuhvriga).

76

(77)  Vt tabel 7.

77

(78)  Vt komisjoni 3. juuni 1998. aasta otsus 1999/99/EÜ, mis käsitleb Sitsiilia maakonna otsust nr 25/93 Sitsiilias võetud erakorraliste tööhõivemeetmete kohta (EÜT L 32, 5.2.1999, lk 18, punkt 30); komisjoni 21. jaanuari 1998. aasta otsus (98/476/EÜ), mis käsitleb Saksamaa tulumaksuseaduse § 52 lõike 8 alusel antud maksusoodustusi (EÜT L 212, 30.7.1998, lk 50); komisjoni 20. juuli 1999. aasta otsus 1999/705/EÜ riigiabi kohta, mida Madalmaad andsid Saksamaaga piirneval alal paiknevale 633 Madalmaade tanklale (EÜT L 280, 30.10.1999, lk 87); komisjoni 14. jaanuari 1987. aasta otsus 87/304/EMÜ, mis käsitleb FIMi laenu õlletootmissektori ettevõtjale (EÜT L 152, 12.6.1978, lk 27); Euroopa Kohtu 13. juuli 1988. aasta otsus kohtuasjas 102/87: Prantsusmaa vs. komisjon (EKL 1988, lk 4067) ja komisjoni 24. jaanuari 2007. aasta otsus 2007/375/EÜ riigiabi C 52/05 (ex NN 88/05, ex CP 101/2004) kohta, mida Itaalia Vabariik andis digitaaldekoodrite toetusega ostmiseks (ELT L 147, 8.6.2007, lk 1, punkt 116), mida kinnitas kohtuasi C-403/10 P: Mediaset vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata).

78

vs

vs

(79)  Euroopa Kohtu 2. juuli 1974. aasta otsus kohtuasjas 173/73: Itaalia vs. komisjon (EKL 1974, lk 709, punkt 27); Euroopa Kohtu 26. septembri 1996. aasta otsus kohtuasjas C-241/94: Prantsusmaa vs. komisjon, (EKL 1996, lk I-4551, punkt 20).

79

vs

vs

(80)  Komisjoni 4. juuni 2008. aasta otsus riigiabi C 9/08 kohta, mida Saksamaa andis ettevõtjale Sachsen LB (ELT L 104, 24.4.2009, lk 34).

80

(81)  PricewaterhauseCoopers, Indikative Unternehmensbewertung der HSH Nordbank AG, Hamburg ja Kiel, 31. märts 2009, seisuga 15. mai 2009.

81

(82)  PwC hindamisaruanne, lk 150–152.

82

(83)  PwC hindamisaruanne, lk 98 ja 101 (rahastamise kavandamine ja likviidsuskulude kavandamine), lk 150 (kokkuvõte).

83

(84)  PwC hindamisaruanne, lk 152 (kokkuvõte), loetelu teine punkt.

84

(85)  Komisjoni 18. juuli 2011. aasta otsus riigiabi C 15/09 kohta – riigiabi SA.28264 (C 15/2009), mida Saksamaa andis ja kavatseb anda ettevõtjale Hypo Real Estate (punkt 121, ELTs veel avaldamata).

85

(86)  Vt komisjoni otsus riigiabi C 32/09 kohta – Sparkasse KölnBonn (ELT C 2, 6.1.2010, lk 13).

86

(87)  See näitaja põhineb 2014. aastaks arvutatud aktivasse kuuluvate tuletisinstrumentide arvestuslikul väärtusel [...] miljardit eurot (vt tabel 9); kui aktivasse kuuluvate tuletisinstrumentide väärtus on kõrgem, võiks bilansimaht olla bilansimahu vähendamisega taotletud summast suurem. Kui bilansimaht on suurem tuletisinstrumentide suurema osakaalu või euro ja USA dollari madalama vahetuskursi tõttu, ei ole sellel kahjulikku mõju.

87

(88)  Algselt kavatses HSH suurendada ajavahemikul 2010–2014 uute tehingute arvu lennunduse rahastamise valdkonnas 25 % võrra ja sellega oma turuosa neljakordistada.

88

(89)  Vt muu hulgas komisjoni otsus riigiabi C 36/A/06 kohta, ThyssenKrupp, Cementir ja Nuova Terni Industrie Chimiche (ELT L 144, 4.6.2008, lk 37, punkt 8 – menetluse osadeks jagamise põhjendus). Komisjoni otsus riigiabi C 38/A/04 kohta, Alcoa Transformazioni (ELT L 227, 28.8.2010, lk 62, punkt 9 – menetluse osadeks jagamise põhjendus).

89

(90)  Euroopa Kohtu 13. juuni 2002. aasta otsus kohtuasjas C-382/99: Madalmaad vs. komisjon, EKL 2002, lk I-5163.

90

vs

---

I LISA

ARTIKLI 1 LÕIKES 2 JA ARTIKLIS 2 OSUTATUD KOHUSTUSED

| 1.1. | [Ümberkorraldusperiood/usaldusisik (monitoring trustee)] Ümberkorraldusperiood lõpeb 31. detsembril 2014. Ümberkorraldusperioodil tuleb täita järgmised kohustused, kui asjaomasest tingimusest ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

1.1.

[Ümberkorraldusperiood/usaldusisik (monitoring trustee)] Ümberkorraldusperiood lõpeb 31. detsembril 2014. Ümberkorraldusperioodil tuleb täita järgmised kohustused, kui asjaomasest tingimusest ei tulene teisiti.

| 1.2. | Kõigi I, II ja III lisas esitatud kohustuste ja tingimuste täieliku ning nõuetekohase täitmise üle teostab pidevat, ulatuslikku ja üksikasjalikku kontrolli piisavalt kvalifitseeritud, järelevalve eest vastutav usaldusisik (monitoring trustee), kes on HSHst sõltumatu. |
| --- | --- |

1.2.

Kõigi I, II ja III lisas esitatud kohustuste ja tingimuste täieliku ning nõuetekohase täitmise üle teostab pidevat, ulatuslikku ja üksikasjalikku kontrolli piisavalt kvalifitseeritud, järelevalve eest vastutav usaldusisik (monitoring trustee), kes on HSHst sõltumatu.

| 2. | [Põhipank ja pangasisene ümberkorraldusüksus] HSH on loonud sisemise ümberkorraldusüksuse, millele antakse lõpetamiseks üle teatavad varad. Pangasisene ümberkorraldusüksus on funktsionaalselt ja korralduslikult lahutatud jätkuvatest tegevusvaldkondadest (põhipank) ning see tegutseb sõltumatu juhtimisega eraldi üksusena. |
| --- | --- |

2.

[Põhipank ja pangasisene ümberkorraldusüksus] HSH on loonud sisemise ümberkorraldusüksuse, millele antakse lõpetamiseks üle teatavad varad. Pangasisene ümberkorraldusüksus on funktsionaalselt ja korralduslikult lahutatud jätkuvatest tegevusvaldkondadest (põhipank) ning see tegutseb sõltumatu juhtimisega eraldi üksusena.

| 3. | [Üksikute tegevusvaldkondade loovutamine] Üksikute tegevusvaldkondade või nende osade eraldamine või loovutamine avalik-õiguslike omanike nõusolekul on kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 2. |
| --- | --- |

3.

[Üksikute tegevusvaldkondade loovutamine] Üksikute tegevusvaldkondade või nende osade eraldamine või loovutamine avalik-õiguslike omanike nõusolekul on kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 2.

| 4.1. | [Bilansimahu vähendamine – kontsern] Lähtudes HSH kontserni auditeeritud bilansimahust 208 miljardit eurot 31. detsembril 2008, vähendatakse kontserni bilansiliste varade summat 31. detsembriks 2012 ligikaudu [100–150] miljardi euroni ja 31. detsembriks 2014 ligikaudu 120 miljardi euroni. Sellest [...] miljardit eurot moodustavad tuletisinstrumendid (1). |
| --- | --- |

4.1.

[Bilansimahu vähendamine – kontsern] Lähtudes HSH kontserni auditeeritud bilansimahust 208 miljardit eurot 31. detsembril 2008, vähendatakse kontserni bilansiliste varade summat 31. detsembriks 2012 ligikaudu [100–150] miljardi euroni ja 31. detsembriks 2014 ligikaudu 120 miljardi euroni. Sellest [...] miljardit eurot moodustavad tuletisinstrumendid (1).

| 4.2. | [Bilansimahu vähendamine – põhipank] Põhipanga bilansiliste varade summat vähendatakse 31. detsembriks 2012 ligikaudu [60–90] miljardi euroni ja 31. detsembriks 2014 ligikaudu 82 miljardi euroni. Sellest [...] miljardit eurot moodustavad tuletisinstrumendid (2). |
| --- | --- |

4.2.

[Bilansimahu vähendamine – põhipank] Põhipanga bilansiliste varade summat vähendatakse 31. detsembriks 2012 ligikaudu [60–90] miljardi euroni ja 31. detsembriks 2014 ligikaudu 82 miljardi euroni. Sellest [...] miljardit eurot moodustavad tuletisinstrumendid (2).

| 4.3. | [Bilansimahu vähendamine – ümberkorraldusüksus] Ümberkorraldusüksuse bilansiliste varade summat vähendatakse 31. detsembriks 2012 ligikaudu [50–70] miljardi euroni ja 31. detsembriks 2014 ligikaudu 38 miljardi euroni. Sellest [...] miljardit eurot moodustavad tuletisinstrumendid (3). |
| --- | --- |

4.3.

[Bilansimahu vähendamine – ümberkorraldusüksus] Ümberkorraldusüksuse bilansiliste varade summat vähendatakse 31. detsembriks 2012 ligikaudu [50–70] miljardi euroni ja 31. detsembriks 2014 ligikaudu 38 miljardi euroni. Sellest [...] miljardit eurot moodustavad tuletisinstrumendid (3).

| 4.4. | [Korrelatsioon] Kui põhipanga bilansiliste varade summa on 31. detsembril 2014 alla 82 miljardi euro, suurendatakse ümberkorraldusüksuse puhul lubatud maksimaalset summat selle erinevuse võrra. Kontserni puhul lubatud maksimaalset summat, mis on nimetatud punktis 4.1, ei muudeta. |
| --- | --- |

4.4.

[Korrelatsioon] Kui põhipanga bilansiliste varade summa on 31. detsembril 2014 alla 82 miljardi euro, suurendatakse ümberkorraldusüksuse puhul lubatud maksimaalset summat selle erinevuse võrra. Kontserni puhul lubatud maksimaalset summat, mis on nimetatud punktis 4.1, ei muudeta.

| 4.5. | [Lennunduse objektipõhisest rahastamisest loobumine] Kooskõlas muudetud ümberkorralduskavaga loobub HSH täielikult lennunduse objektipõhisest rahastamisest. |
| --- | --- |

4.5.

[Lennunduse objektipõhisest rahastamisest loobumine] Kooskõlas muudetud ümberkorralduskavaga loobub HSH täielikult lennunduse objektipõhisest rahastamisest.

| 4.6. | [Lennunduse rahastamise valdkonna määratlus] HSH pakub lennutranspordi sektoris rahvusvahelisi lennunduse rahastamise teenuseid. HSH rahastab seejuures korralduste andja ja juhtpangana eelkõige esmatähtsaid varasid ja projekte. Äriklientide valdkonnas ei pakuta ka edaspidi lennunduse objektipõhist rahastamist. |
| --- | --- |

4.6.

[Lennunduse rahastamise valdkonna määratlus] HSH pakub lennutranspordi sektoris rahvusvahelisi lennunduse rahastamise teenuseid. HSH rahastab seejuures korralduste andja ja juhtpangana eelkõige esmatähtsaid varasid ja projekte. Äriklientide valdkonnas ei pakuta ka edaspidi lennunduse objektipõhist rahastamist.

| 4.7. | [Rahvusvaheliste kinnisvaratehingute valdkonnast loobumine] Kooskõlas muudetud ümberkorralduskavaga loobub HSH äritegevusest rahvusvahelise kinnisvara rahastamise valdkonnas. |
| --- | --- |

4.7.

[Rahvusvaheliste kinnisvaratehingute valdkonnast loobumine] Kooskõlas muudetud ümberkorralduskavaga loobub HSH äritegevusest rahvusvahelise kinnisvara rahastamise valdkonnas.

| 4.8. | [Laevanduse rahastamise valdkonna vähendamine] Kooskõlas muudetud ümberkorralduskavaga vähendab HSH äritegevust laevanduse rahastamise valdkonnas. Laevanduse rahastamise valdkonna bilansiliste varade summat põhipangas vähendatakse 31. detsembriks 2014 ligikaudu 15 miljardi euroni. Selleks loobutakse eelkõige ro-ro-tüüpi parvlaevade ja merematkelaevade soetamise rahastamisest, [...]. |
| --- | --- |

4.8.

[Laevanduse rahastamise valdkonna vähendamine] Kooskõlas muudetud ümberkorralduskavaga vähendab HSH äritegevust laevanduse rahastamise valdkonnas. Laevanduse rahastamise valdkonna bilansiliste varade summat põhipangas vähendatakse 31. detsembriks 2014 ligikaudu 15 miljardi euroni. Selleks loobutakse eelkõige ro-ro-tüüpi parvlaevade ja merematkelaevade soetamise rahastamisest, [...].

| 4.9. | [Äritegevuse piiramine laevanduse rahastamise valdkonnas] HSH uute tehingute turuosa rahvusvaheliste laevanduse rahastamise teenuste valdkonnas on 31. detsembriks 2014 kuni [< 8] % (aasta arvestuses). Lisaks tagab HSH, et 31. detsembril 2014 ei ole ta aasta arvestuses turul kujunenud pingerea põhjal üks kolmest suurima uute tehingute mahuga laevanduse rahastajast. |
| --- | --- |

4.9.

[Äritegevuse piiramine laevanduse rahastamise valdkonnas] HSH uute tehingute turuosa rahvusvaheliste laevanduse rahastamise teenuste valdkonnas on 31. detsembriks 2014 kuni [< 8] % (aasta arvestuses). Lisaks tagab HSH, et 31. detsembril 2014 ei ole ta aasta arvestuses turul kujunenud pingerea põhjal üks kolmest suurima uute tehingute mahuga laevanduse rahastajast.

| 4.10. | [Laevanduse rahastamise valdkonna määratlus] HSH on laevanduse rahastamise valdkonnas rahvusvahelises laevanduse ja laevatehaste sektoris tegutsevate klientide, kaasa arvatud laevandusettevõtjate strateegiline partner. Äriklientide valdkonnas ei pakuta erinevalt laevanduse rahastamise valdkonnast enam laevanduse objektipõhist rahastamist. |
| --- | --- |

4.10.

[Laevanduse rahastamise valdkonna määratlus] HSH on laevanduse rahastamise valdkonnas rahvusvahelises laevanduse ja laevatehaste sektoris tegutsevate klientide, kaasa arvatud laevandusettevõtjate strateegiline partner. Äriklientide valdkonnas ei pakuta erinevalt laevanduse rahastamise valdkonnast enam laevanduse objektipõhist rahastamist.

| 4.11. | [Uued tehingud laevanduse rahastamise valdkonnas] Teatud perioodil tehtud uute tehingutena käsitatakse järgmist: a) teatud perioodil sõlmitud uute lepingute alusel tehtud väljamaksed, b) teatud perioodil sõlmitud uute lepingute alusel tulevikus tehtavad väljamaksed. Tähtaja pikendamisena käsitatakse juba varem võetud kohustuste ja tehtud väljamaksete tähtaja pikendamist tingimuste kehtivuse või kapitali mittelikviidsuse lõppemise tõttu. |
| --- | --- |

4.11.

[Uued tehingud laevanduse rahastamise valdkonnas] Teatud perioodil tehtud uute tehingutena käsitatakse järgmist: a) teatud perioodil sõlmitud uute lepingute alusel tehtud väljamaksed, b) teatud perioodil sõlmitud uute lepingute alusel tulevikus tehtavad väljamaksed. Tähtaja pikendamisena käsitatakse juba varem võetud kohustuste ja tehtud väljamaksete tähtaja pikendamist tingimuste kehtivuse või kapitali mittelikviidsuse lõppemise tõttu.

| 5. | [Välise kasvu piiramine]31. detsembrini 2014 ei ole lubatud laiendada äritegevust teiste ettevõtjate üle kontrolli omandamise teel (välise kasvu keeld). Euroopa Komisjoni nõusolekul võib erandi teha liidumaa pankade võimaliku konsolideerumise raames toimuvate ostude/ühinemiste suhtes, mis on tehtud vertikaalse ühinemise eesmärgil või muul tähtsal põhjusel (nt strateegiliste investorite kaasamise ettevalmistamiseks või rahastamisbaasi laiendamiseks). Võla konverteerimist aktsiateks ja muid tavapärase varahalduse raames võetavaid meetmeid ei käsitata äritegevuse laiendamisena, kui nende eesmärk ei ole vältida kasvu piiramist esimese lause tähenduses. |
| --- | --- |

5.

[Välise kasvu piiramine]31. detsembrini 2014 ei ole lubatud laiendada äritegevust teiste ettevõtjate üle kontrolli omandamise teel (välise kasvu keeld). Euroopa Komisjoni nõusolekul võib erandi teha liidumaa pankade võimaliku konsolideerumise raames toimuvate ostude/ühinemiste suhtes, mis on tehtud vertikaalse ühinemise eesmärgil või muul tähtsal põhjusel (nt strateegiliste investorite kaasamise ettevalmistamiseks või rahastamisbaasi laiendamiseks). Võla konverteerimist aktsiateks ja muid tavapärase varahalduse raames võetavaid meetmeid ei käsitata äritegevuse laiendamisena, kui nende eesmärk ei ole vältida kasvu piiramist esimese lause tähenduses.

| 6.1. | [Filiaalid] HSH järgmised filiaalid suletakse hiljemalt 31. detsembriks 2011:






  a) | Euroopa Liidus






  — | Kopenhaagen |
| --- | --- | --- | --- |

6.1.

[Filiaalid] HSH järgmised filiaalid suletakse hiljemalt 31. detsembriks 2011:

a)

Euroopa Liidus

—

Kopenhaagen

| — | Helsingi |
| --- | --- |

—

Helsingi

| — | Pariis |
| --- | --- |

—

Pariis

| — | Riia |
| --- | --- |

—

Riia

| — | Napoli |
| --- | --- |

—

Napoli

| — | Lübeck |
| --- | --- |

—

Lübeck

| — | Varssavi |
| --- | --- |

—

Varssavi

| — | Stockholm |
| --- | --- |

—

Stockholm

| — | Amsterdam |
| --- | --- |

—

Amsterdam

| — | Tallinn |
| --- | --- |

—

Tallinn

| b) | Väljaspool Euroopa Liitu






  — | Oslo |
| --- | --- | --- |

b)

Väljaspool Euroopa Liitu

—

Oslo

| — | Moskva |
| --- | --- |

—

Moskva

| — | San Francisco |
| --- | --- |

—

San Francisco

| — | Hanoi |
| --- | --- |

—

Hanoi

| — | Shanghai |
| --- | --- |

—

Shanghai

| — | Mumbai |
| --- | --- |

—

Mumbai

| 6.2. | Tehingud, mida ei ole punktis 6.1. loetletud filiaalide sulgemise ajaks lõpetatud, kantakse üle või lõpetatakse sellest hetkest alates vastavalt asjaomase tehingu lõpptähtajale. Uusi tehinguid ei tehta. |
| --- | --- |

6.2.

Tehingud, mida ei ole punktis 6.1. loetletud filiaalide sulgemise ajaks lõpetatud, kantakse üle või lõpetatakse sellest hetkest alates vastavalt asjaomase tehingu lõpptähtajale. Uusi tehinguid ei tehta.

| 6.3. | Kuivõrd Kopenhaagenis tehtavaid tehingud ei saa 31. detsembriks 2011 lõpetada ega üle kanda ja neid tuleb ka pärast seda kuupäeva aktiivselt teenindada, võib Kopenhaageni filiaal kuni tehingute täieliku lõpetamise või lõpetamiseks üleandmiseni edasi tegutseda tegevust lõpetava filiaalina. Tegevust lõpetava filiaali 1) suurus vähendatakse töötajate arvu ja varustuse poolest aktiivseks lõpetamiseks vajaliku miinimumini, 2) ta ei tee uusi tehinguid, 3) ta ei teeninda põhipanga kliente ja 4) ta suletakse kohe pärast sealsete portfellilepingute lõpetamist. Seejärel antakse filiaal viivitamata üle pangasisesele ümberkorraldusüksusele. |
| --- | --- |

6.3.

Kuivõrd Kopenhaagenis tehtavaid tehingud ei saa 31. detsembriks 2011 lõpetada ega üle kanda ja neid tuleb ka pärast seda kuupäeva aktiivselt teenindada, võib Kopenhaageni filiaal kuni tehingute täieliku lõpetamise või lõpetamiseks üleandmiseni edasi tegutseda tegevust lõpetava filiaalina. Tegevust lõpetava filiaali 1) suurus vähendatakse töötajate arvu ja varustuse poolest aktiivseks lõpetamiseks vajaliku miinimumini, 2) ta ei tee uusi tehinguid, 3) ta ei teeninda põhipanga kliente ja 4) ta suletakse kohe pärast sealsete portfellilepingute lõpetamist. Seejärel antakse filiaal viivitamata üle pangasisesele ümberkorraldusüksusele.

| 6.4. | HSH võib edaspidi tegevust jätkata järgmistes filiaalides:






  — | Hamburg |
| --- | --- | --- |

6.4.

HSH võib edaspidi tegevust jätkata järgmistes filiaalides:

—

Hamburg

| — | Düsseldorf |
| --- | --- |

—

Düsseldorf

| — | München |
| --- | --- |

—

München

| — | Hannover |
| --- | --- |

—

Hannover

| — | London |
| --- | --- |

—

London

| — | Hongkong |
| --- | --- |

—

Hongkong

| — | New York |
| --- | --- |

—

New York

| — | Kiel |
| --- | --- |

—

Kiel

| — | Berliin |
| --- | --- |

—

Berliin

| — | Stuttgart |
| --- | --- |

—

Stuttgart

| — | Singapur |
| --- | --- |

—

Singapur

| — | Luxembourg |
| --- | --- |

—

Luxembourg

| — | Ateena |
| --- | --- |

—

Ateena

| 6.5. | Londoni ja New Yorgi filiaali suurust vähendatakse hiljemalt 31. detsembriks 2012 ja Hongkongi filiaal muudetakse samaks tähtajaks esinduskontoriks. Luxembourgi filiaal tegutseb alates 31. detsembrist 2012 üksnes ümberkorraldusüksuse filiaalina. |
| --- | --- |

6.5.

Londoni ja New Yorgi filiaali suurust vähendatakse hiljemalt 31. detsembriks 2012 ja Hongkongi filiaal muudetakse samaks tähtajaks esinduskontoriks. Luxembourgi filiaal tegutseb alates 31. detsembrist 2012 üksnes ümberkorraldusüksuse filiaalina.

| 7.1. | [Osalused] HSH loovutab III lisas loetletud osalused lisas märgitud tähtajaks. |
| --- | --- |

7.1.

[Osalused] HSH loovutab III lisas loetletud osalused lisas märgitud tähtajaks.

| 7.2. | HSH võib III lisas nimetatud osaluste müügi edasi lükata kõige rohkem [...], hiljemalt kuni [...], kui pärast siduvate pakkumuste saamist selgub, et tehingust saadav müügitulu oleks äriseadustiku kohaselt väiksem osaluse tegelikust arvestuslikust väärtusest HSH konsolideerimata finantsaruandes. |
| --- | --- |

7.2.

HSH võib III lisas nimetatud osaluste müügi edasi lükata kõige rohkem [...], hiljemalt kuni [...], kui pärast siduvate pakkumuste saamist selgub, et tehingust saadav müügitulu oleks äriseadustiku kohaselt väiksem osaluse tegelikust arvestuslikust väärtusest HSH konsolideerimata finantsaruandes.

| 7.3. | III lisas tärniga tähistatud osalused (eelkõige liisinguettevõtete ja energiavaldkonnas) sisaldavad HSH laenuraha, mille tagasimaksmise tähtaeg võib olla pikem kui III lisas märgitud müügikuupäev. Kui HSH ei saa neid osalusi koos asjaomase laenurahaga välja osta, võib nende osaluste müügi kõige rohkem [...], hiljemalt kuni [...] edasi lükata. |
| --- | --- |

7.3.

III lisas tärniga tähistatud osalused (eelkõige liisinguettevõtete ja energiavaldkonnas) sisaldavad HSH laenuraha, mille tagasimaksmise tähtaeg võib olla pikem kui III lisas märgitud müügikuupäev. Kui HSH ei saa neid osalusi koos asjaomase laenurahaga välja osta, võib nende osaluste müügi kõige rohkem [...], hiljemalt kuni [...] edasi lükata.

| 7.4. | HSH osaluste müügist saadavat tulu kasutatakse täies ulatuses HSH muudetud ümberkorralduskava rahastamiseks. |
| --- | --- |

7.4.

HSH osaluste müügist saadavat tulu kasutatakse täies ulatuses HSH muudetud ümberkorralduskava rahastamiseks.

| 7.5. | Selliste osalustega seotud tehingud, mida ei ole punktides 7.1 kuni 7.3 kindlaksmääratud tähtaja jooksul loovutatud, kantakse üle või lõpetatakse sellest alates vastavalt asjaomase tehingu lõpptähtajale. Uusi tehinguid ei tehta. |
| --- | --- |

7.5.

Selliste osalustega seotud tehingud, mida ei ole punktides 7.1 kuni 7.3 kindlaksmääratud tähtaja jooksul loovutatud, kantakse üle või lõpetatakse sellest alates vastavalt asjaomase tehingu lõpptähtajale. Uusi tehinguid ei tehta.

| 8. | [Kauplemine enda nimel] HSH lõpetab enda nimel kauplemise. See tähendab, et HSH teeb edaspidi üksnes HSH kauplemisportfellis märgitud tehinguid, mis on vajalikud a) klientide ostu- ja müügitellimuste vastuvõtmiseks, edastamiseks ning täitmiseks (st finantsinstrumentidega kauplemise teenus; ületamata ülempiiri, mis on maksimaalse riskiväärtuse alusel [...] eurot/päevas, usaldusnivoo 99 %) või b) klienditehingutega seotud riskide maandamiseks või intresside ja likviidsuse juhtimiseks varahalduse valdkonnas (nn oma äritegevus; ületamata ülempiiri, mis on maksimaalse riskiväärtuse alusel [...] eurot/päevas, usaldusnivoo 99 %) või c) bilansiliste varade majanduslikuks üleandmiseks ümberkorraldusüksusele või kolmandatele isikutele (ületamata ülempiiri, mis on maksimaalse riskiväärtuse alusel [...] eurot/päevas, usaldusnivoo 99 %). Kuna nende varadega saab tehinguid teha üksnes eespool nimetatud piirides, ei ohusta need HSH jätkusuutlikkust ega likviidsust. HSH ei tee mingil juhul tehinguid, mille ainus eesmärk on saada kasumit, välja arvatud punktides a, b või c nimetatud eesmärkidel. |
| --- | --- |

8.

[Kauplemine enda nimel] HSH lõpetab enda nimel kauplemise. See tähendab, et HSH teeb edaspidi üksnes HSH kauplemisportfellis märgitud tehinguid, mis on vajalikud a) klientide ostu- ja müügitellimuste vastuvõtmiseks, edastamiseks ning täitmiseks (st finantsinstrumentidega kauplemise teenus; ületamata ülempiiri, mis on maksimaalse riskiväärtuse alusel [...] eurot/päevas, usaldusnivoo 99 %) või b) klienditehingutega seotud riskide maandamiseks või intresside ja likviidsuse juhtimiseks varahalduse valdkonnas (nn oma äritegevus; ületamata ülempiiri, mis on maksimaalse riskiväärtuse alusel [...] eurot/päevas, usaldusnivoo 99 %) või c) bilansiliste varade majanduslikuks üleandmiseks ümberkorraldusüksusele või kolmandatele isikutele (ületamata ülempiiri, mis on maksimaalse riskiväärtuse alusel [...] eurot/päevas, usaldusnivoo 99 %). Kuna nende varadega saab tehinguid teha üksnes eespool nimetatud piirides, ei ohusta need HSH jätkusuutlikkust ega likviidsust. HSH ei tee mingil juhul tehinguid, mille ainus eesmärk on saada kasumit, välja arvatud punktides a, b või c nimetatud eesmärkidel.

| 9.1. | [Likviidsus/rahastamine] HSH saavutab esimest korda 31. detsembriks 2012 ja edaspidi kuni 31. detsembrini 2014 iga aasta lõpuks järgmised likviidsuskordajad: |
| --- | --- |

9.1.

[Likviidsus/rahastamine] HSH saavutab esimest korda 31. detsembriks 2012 ja edaspidi kuni 31. detsembrini 2014 iga aasta lõpuks järgmised likviidsuskordajad:

| 9.2. | Stabiilse netorahastamise kordaja [...] ja likviidsuskattekordaja [...]. Niipea kui kõik asjaomased krediidiasutused on vastavalt Basel III nõuetele kohustatud järgima asjaomaseid likviidsuskordajaid, suurendatakse neid täiendavalt [...] % võrra. |
| --- | --- |

9.2.

Stabiilse netorahastamise kordaja [...] ja likviidsuskattekordaja [...]. Niipea kui kõik asjaomased krediidiasutused on vastavalt Basel III nõuetele kohustatud järgima asjaomaseid likviidsuskordajaid, suurendatakse neid täiendavalt [...] % võrra.

| 9.3. | Põhipanga USA dollarites rahastamise teel (mitte krediidiriski vahetustehingute teel) refinantseeritavate dollaritehingute osakaal suureneb aastatel 2012–2014 järgmiselt: vähemalt [...] %-ni 2012. aasta lõpuks, vähemalt [...] %-ni 2013. aasta lõpuks ja vähemalt [...] %-ni 2014. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

9.3.

Põhipanga USA dollarites rahastamise teel (mitte krediidiriski vahetustehingute teel) refinantseeritavate dollaritehingute osakaal suureneb aastatel 2012–2014 järgmiselt: vähemalt [...] %-ni 2012. aasta lõpuks, vähemalt [...] %-ni 2013. aasta lõpuks ja vähemalt [...] %-ni 2014. aasta lõpuks.

| 10. | [Eeliste ärakasutamine] HSH ei kasuta konkurentide ees ära asjaolu, et talle antakse riigiabi või riigiabist tulenevaid eeliseid. |
| --- | --- |

10.

[Eeliste ärakasutamine] HSH ei kasuta konkurentide ees ära asjaolu, et talle antakse riigiabi või riigiabist tulenevaid eeliseid.

| 11.1. | [Äriühingu üldjuhtimisega seotud kohustused] Kõik järelevalvenõukogu liikmed peavad vastama Saksa krediidiseaduse paragrahvi 36 lõike 3 esimeses lauses sätestatud nõuetele. Liikmed vastavad nõuetele juhul, kui nad on usaldusväärsed ja kui neil on eriteadmised, mis on vajalikud kontrollifunktsiooni täitmiseks ning HSH äritegevuse hindamiseks ja järelevalveks. |
| --- | --- |

11.1.

[Äriühingu üldjuhtimisega seotud kohustused] Kõik järelevalvenõukogu liikmed peavad vastama Saksa krediidiseaduse paragrahvi 36 lõike 3 esimeses lauses sätestatud nõuetele. Liikmed vastavad nõuetele juhul, kui nad on usaldusväärsed ja kui neil on eriteadmised, mis on vajalikud kontrollifunktsiooni täitmiseks ning HSH äritegevuse hindamiseks ja järelevalveks.

| 11.2. | Järelevalvenõukogu liikmeid võib olla kuni 20. HSH ja avalik-õiguslikud omanikud on kohustatud tagama, et pärast praeguste järelevalvenõukogu liikmete ametiaja lõppemist vähendatakse liikmete arvu 16-ni. |
| --- | --- |

11.2.

Järelevalvenõukogu liikmeid võib olla kuni 20. HSH ja avalik-õiguslikud omanikud on kohustatud tagama, et pärast praeguste järelevalvenõukogu liikmete ametiaja lõppemist vähendatakse liikmete arvu 16-ni.

| 11.3. | Vähemalt pooled Hamburgi ja Schleswig-Holsteini liidumaale eraldatud kohtadest täidetakse välisekspertidega. |
| --- | --- |

11.3.

Vähemalt pooled Hamburgi ja Schleswig-Holsteini liidumaale eraldatud kohtadest täidetakse välisekspertidega.

| 12.1. | [Juhtorganite liikmete, töötajate ja oluliste esindajate tasustamine] HSH on kohustatud kontrollima oma tasustamissüsteemide ergutavat mõju ja asjakohasust ning tagama tsiviilõiguses sätestatud võimaluste raames, et need ei ajendaks võtma põhjendamatuid riske, oleksid suunatud jätkusuutliku ja pikaajalise ettevõtluse säilitamisele ning oleksid läbipaistvad. See kohustus on täidetud, kui HSH tasustamissüsteemid vastavad 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingu lisa „HSH kohustused” punktile 13.2. |
| --- | --- |

12.1.

[Juhtorganite liikmete, töötajate ja oluliste esindajate tasustamine] HSH on kohustatud kontrollima oma tasustamissüsteemide ergutavat mõju ja asjakohasust ning tagama tsiviilõiguses sätestatud võimaluste raames, et need ei ajendaks võtma põhjendamatuid riske, oleksid suunatud jätkusuutliku ja pikaajalise ettevõtluse säilitamisele ning oleksid läbipaistvad. See kohustus on täidetud, kui HSH tasustamissüsteemid vastavad 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingu lisa „HSH kohustused” punktile 13.2.

| 12.2. | HSH juhindub tsiviilõiguses sätestatud võimaluste raames oma juhtorganite liikmete, töötajate ja oluliste esindajate tasustamisel järgmistest põhimõtetest:






  a) | HSH töötajatele ja olulistele esindajatele ei tohi maksta põhjendamatuid tasusid, tasuelemente ja preemiaid ega anda muud põhjendamatut rahalist toetust; |
| --- | --- | --- |

12.2.

HSH juhindub tsiviilõiguses sätestatud võimaluste raames oma juhtorganite liikmete, töötajate ja oluliste esindajate tasustamisel järgmistest põhimõtetest:

a)

HSH töötajatele ja olulistele esindajatele ei tohi maksta põhjendamatuid tasusid, tasuelemente ja preemiaid ega anda muud põhjendamatut rahalist toetust;

| b) | HSH juhtorganite liikmete ja juhtivtöötajate tasu tuleb vähendada asjakohase määrani, võttes eelkõige arvesse






  — | asjaomaste isikute panust HSH majandusolukorda, silmas pidades eelkõige senist tegevuspoliitikat ja riskijuhtimist, ja |
| --- | --- | --- |

b)

HSH juhtorganite liikmete ja juhtivtöötajate tasu tuleb vähendada asjakohase määrani, võttes eelkõige arvesse

—

asjaomaste isikute panust HSH majandusolukorda, silmas pidades eelkõige senist tegevuspoliitikat ja riskijuhtimist, ja

| — | turutingimustele vastava tasu vajalikkust, et võtta tööle isikuid, kes täielikult vastavad jätkusuutliku majandusarengu nõuetele; |
| --- | --- |

—

turutingimustele vastava tasu vajalikkust, et võtta tööle isikuid, kes täielikult vastavad jätkusuutliku majandusarengu nõuetele;

| c) | tasud, tasuelemendid ja preemiad on põhjendamatud, kui need ei vasta 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingu lisas „HSH kohustused” sätestatud põhimõtetele. HSH dividendide maksmise võime puudumise korral käsitatakse juhtorganite liikmetele, töötajatele ja olulistele esindajatele makstavat rahalist tasu põhjendamatuna eelkõige siis, kui see on suurem kui 500 000 eurot aastas. |
| --- | --- |

c)

tasud, tasuelemendid ja preemiad on põhjendamatud, kui need ei vasta 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingu lisas „HSH kohustused” sätestatud põhimõtetele. HSH dividendide maksmise võime puudumise korral käsitatakse juhtorganite liikmetele, töötajatele ja olulistele esindajatele makstavat rahalist tasu põhjendamatuna eelkõige siis, kui see on suurem kui 500 000 eurot aastas.

| 13.1. | [Kohustustest vabanemine] Kui avalik-õiguslikud omanikud loovutavad pärast 31. detsembrit 2013 kontrolli HSH üle määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 3 tähenduses (ühis- ja ainukontroll), vabanevad nad käesoleva lisa punktides 4, 5, 8, 9, 10, 12, 13 ja 15 ning II lisa punktides 2, 3 ja 4 sätestatud kohustused. Olenemata sellest kehtib punktis 5 sätestatud kohustus vähemalt kolm aastat. |
| --- | --- |

13.1.

[Kohustustest vabanemine] Kui avalik-õiguslikud omanikud loovutavad pärast 31. detsembrit 2013 kontrolli HSH üle määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 3 tähenduses (ühis- ja ainukontroll), vabanevad nad käesoleva lisa punktides 4, 5, 8, 9, 10, 12, 13 ja 15 ning II lisa punktides 2, 3 ja 4 sätestatud kohustused. Olenemata sellest kehtib punktis 5 sätestatud kohustus vähemalt kolm aastat.

| 13.2. | [Omandaja sõltumatus] HSH omandaja peab olema avalik-õiguslikest omanikest sõltumatu. Omandaja on avalik-õiguslikest omanikest sõltumatu, kui avalik-õiguslikud omanikud ei saa müügi toimumise ajal teostada omandaja üle kontrolli määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 3 tähenduses. Omandaja on HSHst sõltumatu, kui HSH-l ei ole müügi toimumise ajal otsest või kaudset osalust omandaja kapitalis ega ka muid äriühinguõigusel põhinevaid sidemeid omandajaga. Omandaja sõltumatust peab kinnitama komisjon. Avalik-õiguslikud omanikud kinnitavad, et mõiste „avalik-õiguslikud omanikud” hõlmab kõiki avalik-õiguslike omanike tasandeid (liidumaad, kohalikud omavalitsused), avalik-õiguslikke asutusi ja avalik-õiguslike asutuste kontrollitavaid ettevõtjaid. See ei välista müüki nt ühe või mitme liidumaapanga osalusel pärast komisjoni eelnevat nõusolekut. |
| --- | --- |

13.2.

[Omandaja sõltumatus] HSH omandaja peab olema avalik-õiguslikest omanikest sõltumatu. Omandaja on avalik-õiguslikest omanikest sõltumatu, kui avalik-õiguslikud omanikud ei saa müügi toimumise ajal teostada omandaja üle kontrolli määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 3 tähenduses. Omandaja on HSHst sõltumatu, kui HSH-l ei ole müügi toimumise ajal otsest või kaudset osalust omandaja kapitalis ega ka muid äriühinguõigusel põhinevaid sidemeid omandajaga. Omandaja sõltumatust peab kinnitama komisjon. Avalik-õiguslikud omanikud kinnitavad, et mõiste „avalik-õiguslikud omanikud” hõlmab kõiki avalik-õiguslike omanike tasandeid (liidumaad, kohalikud omavalitsused), avalik-õiguslikke asutusi ja avalik-õiguslike asutuste kontrollitavaid ettevõtjaid. See ei välista müüki nt ühe või mitme liidumaapanga osalusel pärast komisjoni eelnevat nõusolekut.

| 14. | [Muud käitumisreeglid] HSH võtab laenude andmise ja investeeringute puhul arvesse ettevõtjate, eriti keskmise suurusega ettevõtjate laenuvajadust, pakkudes seadusega kooskõlas olevaid ja panganduses tunnustatud turutingimusi. HSH tugevdab riskiseiret ja -järelevalvet. HSH kohaldab mõistlikku, usaldusväärset ja jätkusuutlikkuse põhimõttel rajanevat tegevuspoliitikat. |
| --- | --- |

14.

[Muud käitumisreeglid] HSH võtab laenude andmise ja investeeringute puhul arvesse ettevõtjate, eriti keskmise suurusega ettevõtjate laenuvajadust, pakkudes seadusega kooskõlas olevaid ja panganduses tunnustatud turutingimusi. HSH tugevdab riskiseiret ja -järelevalvet. HSH kohaldab mõistlikku, usaldusväärset ja jätkusuutlikkuse põhimõttel rajanevat tegevuspoliitikat.

| 15. | [Läbipaistvus] Komisjonil on käesoleva otsuse rakendamise ajal täielik juurdepääs kõigile andmetele, mis on vajalikud järelevalve teostamiseks käesoleva otsuse rakendamise üle. Komisjon võib HSH-lt nõuda selgitusi ja täpsustusi. Saksamaa ja HSH teevad komisjoniga ulatuslikku koostööd kõigi käesoleva otsuse järelevalvet ja rakendamist käsitlevate järelepärimiste korral. |
| --- | --- |

15.

[Läbipaistvus] Komisjonil on käesoleva otsuse rakendamise ajal täielik juurdepääs kõigile andmetele, mis on vajalikud järelevalve teostamiseks käesoleva otsuse rakendamise üle. Komisjon võib HSH-lt nõuda selgitusi ja täpsustusi. Saksamaa ja HSH teevad komisjoniga ulatuslikku koostööd kõigi käesoleva otsuse järelevalvet ja rakendamist käsitlevate järelepärimiste korral.

---

(1)  Tuletisinstrumentide prognoositud väärtus nii 2012. aastal kui ka 2014. aastal on [...] miljardit eurot.

(2)  Tuletisinstrumentide prognoositud väärtus nii 2012. aastal kui ka 2014. aastal on [...] miljardit eurot.

(3)  Tuletisinstrumentide prognoositud väärtus nii 2012. aastal kui ka 2014. aastal on [...] miljardit eurot.

---

II LISA

ARTIKLIS 2 OSUTATUD TINGIMUSED

Ümberkorraldusperiood lõpeb 31. detsembril 2014. Ümberkorraldusperioodil tuleb täita järgmised tingimused, kui asjaomasest kohustusest ei tulene teisiti.

| 1.1. | [Garantii eest makstav hüvitis] HSH Finanzfonds AöR-i ja HSH vahel 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingut muudetakse järgmiselt või täiendatakse lisadokumentidega, et viia hüvitise maksmine kooskõlla komisjoni teatisega langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (1). |
| --- | --- |

1.1.

[Garantii eest makstav hüvitis] HSH Finanzfonds AöR-i ja HSH vahel 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingut muudetakse järgmiselt või täiendatakse lisadokumentidega, et viia hüvitise maksmine kooskõlla komisjoni teatisega langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (1).

| 1.2. | 400 baaspunkti suurust tasu 10 miljardi euro suuruse teise järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria eest („põhitasu”) tuleb täiendada 385 baaspunkti suuruse lisatasuga. Garantiilepingus tuleb kindlaks määrata, et põhitasu ja lisatasu (10 miljardit eurot) arvutamise alust vähendatakse garantii (osalise) lõpetamise, kuid mitte garantii kasutamise tõttu. Kui HSH Finanzfonds AöR tagab veel ka pärast garantii (osalist) kuni nullini lõpetamist kulukohustused (st maksimaalselt enne garantii osalist lõpetamist olemasoleva garantii nominaalväärtuse ulatuses), ei vähenda garantii osaline kuni nullini lõpetamine arvutamise alust. |
| --- | --- |

1.2.

400 baaspunkti suurust tasu 10 miljardi euro suuruse teise järjekoha kahju väärtpaberistamise seeria eest („põhitasu”) tuleb täiendada 385 baaspunkti suuruse lisatasuga. Garantiilepingus tuleb kindlaks määrata, et põhitasu ja lisatasu (10 miljardit eurot) arvutamise alust vähendatakse garantii (osalise) lõpetamise, kuid mitte garantii kasutamise tõttu. Kui HSH Finanzfonds AöR tagab veel ka pärast garantii (osalist) kuni nullini lõpetamist kulukohustused (st maksimaalselt enne garantii osalist lõpetamist olemasoleva garantii nominaalväärtuse ulatuses), ei vähenda garantii osaline kuni nullini lõpetamine arvutamise alust.

| 1.3. | Lisaks põhitasu ja lisatasu arvutamise aluse ex nunc vähendamisele vastavalt punktile 1.2 tuleb garantii osalise lõpetamise tulemusel iga osaliselt lõpetatud summa eest varem makstud lisatasu tagasi maksta. Lisatasu tagasimaksmine garantii osalise lõpetamise korral toimub olenemata konkreetsest arvelduskuupäevast ja kehtib iga osalise lõpetamise puhul. Tagasimakse tehakse esmalt optsioonitunnistuse vähendamisega vastavalt punktile 1.7 ja seejärel kontolt tagasimakse tegemisega vastavalt punktile 1.6. |
| --- | --- |

1.3.

Lisaks põhitasu ja lisatasu arvutamise aluse ex nunc vähendamisele vastavalt punktile 1.2 tuleb garantii osalise lõpetamise tulemusel iga osaliselt lõpetatud summa eest varem makstud lisatasu tagasi maksta. Lisatasu tagasimaksmine garantii osalise lõpetamise korral toimub olenemata konkreetsest arvelduskuupäevast ja kehtib iga osalise lõpetamise puhul. Tagasimakse tehakse esmalt optsioonitunnistuse vähendamisega vastavalt punktile 1.7 ja seejärel kontolt tagasimakse tegemisega vastavalt punktile 1.6.

| 1.4. | Garantiid tohib (osaliselt) lõpetada vaid juhul, kui garantii osalise lõpetamise väljakuulutamise ajal kehtiva HSH kava kohaselt ei ole oodata, et HSH kontserni esimese taseme põhiomavahendite määr langeb seetõttu 31. detsembri 2011. aasta seisuga alla [8,5–9,5] %, 31. detsembri 2012. aasta seisuga alla [9–10] %, 31. detsembri 2013. aasta seisuga alla [9,5–10,5] % ja 31. detsembri 2014. aasta seisuga alla [10–11] % (arvutus põhineb eespool nimetatud ajal kehtivatel imperatiivsetel regulatiivsetel nõuetel, mis käsitlevad krediidiasutuste kapitaliga varustatust). Garantiid ei tohi osaliselt lõpetada ka juhul, kui osalise lõpetamise ajaks on eespool nimetatud määrad iga kord küll saavutatud, kuid järgmistel aastatel ei saavutataks neid ka konservatiivse kavandamise korral. HSHs garantii osalise lõpetamise jaoks ettenähtud mitmeastmeline otsustusprotsess põhineb konservatiivsel lähenemisviisil, milles võetakse arvesse riskide võtmise võimet kui otsuse tegemise olulist kriteeriumi, ja lisaks peab järelevalveasutus garantii osalise lõpetamise iga kord heaks kiitma. |
| --- | --- |

1.4.

Garantiid tohib (osaliselt) lõpetada vaid juhul, kui garantii osalise lõpetamise väljakuulutamise ajal kehtiva HSH kava kohaselt ei ole oodata, et HSH kontserni esimese taseme põhiomavahendite määr langeb seetõttu 31. detsembri 2011. aasta seisuga alla [8,5–9,5] %, 31. detsembri 2012. aasta seisuga alla [9–10] %, 31. detsembri 2013. aasta seisuga alla [9,5–10,5] % ja 31. detsembri 2014. aasta seisuga alla [10–11] % (arvutus põhineb eespool nimetatud ajal kehtivatel imperatiivsetel regulatiivsetel nõuetel, mis käsitlevad krediidiasutuste kapitaliga varustatust). Garantiid ei tohi osaliselt lõpetada ka juhul, kui osalise lõpetamise ajaks on eespool nimetatud määrad iga kord küll saavutatud, kuid järgmistel aastatel ei saavutataks neid ka konservatiivse kavandamise korral. HSHs garantii osalise lõpetamise jaoks ettenähtud mitmeastmeline otsustusprotsess põhineb konservatiivsel lähenemisviisil, milles võetakse arvesse riskide võtmise võimet kui otsuse tegemise olulist kriteeriumi, ja lisaks peab järelevalveasutus garantii osalise lõpetamise iga kord heaks kiitma.

| 1.5. | Lisatasu arvutatakse tagasiulatuvalt alates 1. aprillist 2009 proportsionaalselt majandusaastate osadega. Lisatasu tuleb maksta igal aastal koos põhitasuga; aastate 2009 ja 2010 eest tuleb see maksta neli nädalat pärast seda, kui on jõustunud garantiilepingu muutmine vastavalt käesoleva lisa punktile 1.1. |
| --- | --- |

1.5.

Lisatasu arvutatakse tagasiulatuvalt alates 1. aprillist 2009 proportsionaalselt majandusaastate osadega. Lisatasu tuleb maksta igal aastal koos põhitasuga; aastate 2009 ja 2010 eest tuleb see maksta neli nädalat pärast seda, kui on jõustunud garantiilepingu muutmine vastavalt käesoleva lisa punktile 1.1.

| 1.6. | Lisatasu tuleb maksta kontole, mille HSH Finanzfonds AöR on avanud HSHs. HSH Finanzfonds AöR-i käsutusõigus lisatasu üle jääb muutmata. |
| --- | --- |

1.6.

Lisatasu tuleb maksta kontole, mille HSH Finanzfonds AöR on avanud HSHs. HSH Finanzfonds AöR-i käsutusõigus lisatasu üle jääb muutmata.

| 1.7. | Kui HSH kontserni esimese taseme põhiomavahendite määr, mis on arvutatud kehtivate regulatiivsete nõuete alusel (kaasa arvatud turuhinnariskid), oleks lisatasu maksmise kohustuse tõttu lisatasu nõude tekkimise ajal alla 10 % (esimese taseme põhiomavahendite miinimummäär) või kui juba niigi miinimummäärast madalam määr langeks veelgi, loobub HSH Finanzfonds AöR nõude sellest osast, mille tõttu langeks esimese taseme põhiomavahendite määr allapoole esimese taseme põhiomavahendite miinimummäära (edasilükatud õigus lisatasule), alates selle tekkimise hetkest optsioonitunnistuse andmise vastu vastavalt käesoleva lisa käesoleva punkti sätetele:






  a) | optsioonitunnistus on kavandatud järgmiselt: kui HSH esimese taseme põhiomavahendite määr ületab optsioonitunnistuse andmisele järgneva majandusaasta lõpul pärast kõigi kulude ja tulude kirjendamist, kuid võtmata arvesse optsioonitunnistusest tulenevaid nõudeid, esimese taseme põhiomavahendite miinimummäära, saab edasilükatud õigust lisatasule uuesti kasutada sellises ulatuses, mis ei ole väiksem esimese taseme põhiomavahendite miinimummäärast; |
| --- | --- | --- |

1.7.

Kui HSH kontserni esimese taseme põhiomavahendite määr, mis on arvutatud kehtivate regulatiivsete nõuete alusel (kaasa arvatud turuhinnariskid), oleks lisatasu maksmise kohustuse tõttu lisatasu nõude tekkimise ajal alla 10 % (esimese taseme põhiomavahendite miinimummäär) või kui juba niigi miinimummäärast madalam määr langeks veelgi, loobub HSH Finanzfonds AöR nõude sellest osast, mille tõttu langeks esimese taseme põhiomavahendite määr allapoole esimese taseme põhiomavahendite miinimummäära (edasilükatud õigus lisatasule), alates selle tekkimise hetkest optsioonitunnistuse andmise vastu vastavalt käesoleva lisa käesoleva punkti sätetele:

a)

optsioonitunnistus on kavandatud järgmiselt: kui HSH esimese taseme põhiomavahendite määr ületab optsioonitunnistuse andmisele järgneva majandusaasta lõpul pärast kõigi kulude ja tulude kirjendamist, kuid võtmata arvesse optsioonitunnistusest tulenevaid nõudeid, esimese taseme põhiomavahendite miinimummäära, saab edasilükatud õigust lisatasule uuesti kasutada sellises ulatuses, mis ei ole väiksem esimese taseme põhiomavahendite miinimummäärast;

| b) | edasilükatud õigust lisatasule saab uuesti kasutada optsioonitunnistuse kehtivuse ajal igal majandusaastal, kui on täidetud punktis a nimetatud tingimused, kuid maksimaalselt seni, kuni kogu edasilükatud õigus lisatasule on uuesti täies ulatuses ära kasutatud; |
| --- | --- |

b)

edasilükatud õigust lisatasule saab uuesti kasutada optsioonitunnistuse kehtivuse ajal igal majandusaastal, kui on täidetud punktis a nimetatud tingimused, kuid maksimaalselt seni, kuni kogu edasilükatud õigus lisatasule on uuesti täies ulatuses ära kasutatud;

| c) | optsioonitunnistus kehtib kuni 31. detsembrini [2030–2050]; |
| --- | --- |

c)

optsioonitunnistus kehtib kuni 31. detsembrini [2030–2050];

| d) | kui HSH taotleb lisatasu nõudest loobumist optsioonitunnistuse andmise vastu, sest esimese taseme põhiomavahendite määr on langenud allapoole esimese taseme põhiomavahendite miinimummäära, peab ta esitama asjaomased HSH audiitori kontrollitud arvutused. |
| --- | --- |

d)

kui HSH taotleb lisatasu nõudest loobumist optsioonitunnistuse andmise vastu, sest esimese taseme põhiomavahendite määr on langenud allapoole esimese taseme põhiomavahendite miinimummäära, peab ta esitama asjaomased HSH audiitori kontrollitud arvutused.

| 1.8. | Lisatasu saab maksta kuni 31. detsembrini [2015–2025]. Olenemata sellest saab põhitasu ja lisatasu maksta kuni ajani, mil garantii osalise lõpetamise ja garantii kasutamise summa on kokku 10 miljardit eurot. |
| --- | --- |

1.8.

Lisatasu saab maksta kuni 31. detsembrini [2015–2025]. Olenemata sellest saab põhitasu ja lisatasu maksta kuni ajani, mil garantii osalise lõpetamise ja garantii kasutamise summa on kokku 10 miljardit eurot.

| 1.9. | HSH võtab õigusnormidega lubatud piires kõik mõistlikud meetmed, et tagada lisatasu võimalikult kiire maksmine täies ulatuses. Eelkõige tagavad HSH ning avalik-õiguslikud omanikud ja HSH Finanzfonds AöR neile HSH aktsiatest tulenevat hääleõigust kasutades, et ei võeta kasutusele eraldisi ja reserve, mille eesmärk on võimaldada teha väljamakseid kasumist sõltuvatelt omakapitaliinstrumentidelt (nt hübriidinstrumendid ja kasumiosalussertifikaadid). Punkt 2 jääb muutmata. |
| --- | --- |

1.9.

HSH võtab õigusnormidega lubatud piires kõik mõistlikud meetmed, et tagada lisatasu võimalikult kiire maksmine täies ulatuses. Eelkõige tagavad HSH ning avalik-õiguslikud omanikud ja HSH Finanzfonds AöR neile HSH aktsiatest tulenevat hääleõigust kasutades, et ei võeta kasutusele eraldisi ja reserve, mille eesmärk on võimaldada teha väljamakseid kasumist sõltuvatelt omakapitaliinstrumentidelt (nt hübriidinstrumendid ja kasumiosalussertifikaadid). Punkt 2 jääb muutmata.

| 1.10. | Põhipanga ja ümberkorraldusüksuse õigusliku lahutamise korral maksavad mõlemad pangad 400 baaspunkti suurust põhitasu proportsionaalselt garantiiga kaetud portfelli jaotusega. Lisaks on põhipank edaspidi solidaarvastutuse alusel kohustatud maksma garantiihüvitist ümberkorraldusüksuse portfelli eest. Põhipanga selle kohustuse võib avalik-õiguslike omanike nõudel tühistada. Õigusliku lahutamise korral on üksnes põhipank kohustatud maksma lisatasu. |
| --- | --- |

1.10.

Põhipanga ja ümberkorraldusüksuse õigusliku lahutamise korral maksavad mõlemad pangad 400 baaspunkti suurust põhitasu proportsionaalselt garantiiga kaetud portfelli jaotusega. Lisaks on põhipank edaspidi solidaarvastutuse alusel kohustatud maksma garantiihüvitist ümberkorraldusüksuse portfelli eest. Põhipanga selle kohustuse võib avalik-õiguslike omanike nõudel tühistada. Õigusliku lahutamise korral on üksnes põhipank kohustatud maksma lisatasu.

| 1.11. | [Ühekordne makse ja kapitali suurendamine]. HSH Finanzfonds AöR ja HSH on kohustatud muutma või lisadokumentidega täiendama 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingut nii, et selles oleks sätestatud HSH Finanzfonds AöR-i õigus nõuda HSH-lt ühekordset makset nimiväärtusega 500 miljonit eurot. HSH Finanzfonds AöR on kohustatud toetama ühekordse makse õigust mitterahaliste sissemaksetega HSHsse. Garantiilepingu muutmine algatatakse viivitamata pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, kuid mitte hiljem kui kaks kuud pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist. |
| --- | --- |

1.11.

[Ühekordne makse ja kapitali suurendamine]. HSH Finanzfonds AöR ja HSH on kohustatud muutma või lisadokumentidega täiendama 2. juunil 2009 sõlmitud garantiilepingut nii, et selles oleks sätestatud HSH Finanzfonds AöR-i õigus nõuda HSH-lt ühekordset makset nimiväärtusega 500 miljonit eurot. HSH Finanzfonds AöR on kohustatud toetama ühekordse makse õigust mitterahaliste sissemaksetega HSHsse. Garantiilepingu muutmine algatatakse viivitamata pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva, kuid mitte hiljem kui kaks kuud pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist.

| 1.12. | HSH ja HSH Finanzfonds AöR rakendavad kõiki mõistlikke meetmeid, et võtta nelja kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva vastu aktsionäride üldkoosoleku otsus kapitali suurendamise kohta ühekordse makse nõude netoväärtuse ulatuses (aktsiate väljalaskehind ja ülekurss) ja esitada ühe kuu jooksul pärast aktsionäride üldkoosolekut HSH-le tehtava ühekordse makse nõue. Aktsiate väljalaskehinna arvutamine põhineb HSH kontserni väärtusel kapitali suurendamise otsus teinud aktsionäride üldkoosoleku toimumise päeval ja ühekordse makse nõuete väärtusel. |
| --- | --- |

1.12.

HSH ja HSH Finanzfonds AöR rakendavad kõiki mõistlikke meetmeid, et võtta nelja kuu jooksul pärast käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäeva vastu aktsionäride üldkoosoleku otsus kapitali suurendamise kohta ühekordse makse nõude netoväärtuse ulatuses (aktsiate väljalaskehind ja ülekurss) ja esitada ühe kuu jooksul pärast aktsionäride üldkoosolekut HSH-le tehtava ühekordse makse nõue. Aktsiate väljalaskehinna arvutamine põhineb HSH kontserni väärtusel kapitali suurendamise otsus teinud aktsionäride üldkoosoleku toimumise päeval ja ühekordse makse nõuete väärtusel.

| 1.13. | Kapitali suurendatakse mitterahaliste korraliste sissemaksetega, välistades vähemusaktsionäride aktsiate märkimisõiguse, või mitterahaliste ja rahaliste sissemaksetega, mille puhul on kõigil aktsionäridel peale HSH Finanzfonds AöR-i rahalisele sissemaksele vastav aktsiate märkimisõigus. HSH ja HSH Finanzfonds AöR võtavad kõik mõistlikud meetmed, et tagada kapitali suurendamine 18 kuu jooksul pärast aktsionäride üldkoosoleku otsust. HSH Finanzfonds AöR-l ja HSH-l on õigus valida kapitali suurendamise viis, mis tagab kiirema rakendamise ja äriregistrisse kandmise. |
| --- | --- |

1.13.

Kapitali suurendatakse mitterahaliste korraliste sissemaksetega, välistades vähemusaktsionäride aktsiate märkimisõiguse, või mitterahaliste ja rahaliste sissemaksetega, mille puhul on kõigil aktsionäridel peale HSH Finanzfonds AöR-i rahalisele sissemaksele vastav aktsiate märkimisõigus. HSH ja HSH Finanzfonds AöR võtavad kõik mõistlikud meetmed, et tagada kapitali suurendamine 18 kuu jooksul pärast aktsionäride üldkoosoleku otsust. HSH Finanzfonds AöR-l ja HSH-l on õigus valida kapitali suurendamise viis, mis tagab kiirema rakendamise ja äriregistrisse kandmise.

| 1.14. | Ühekordse makse nõuet ei või vahetada optsioonitunnistuse vastu, kui esimese taseme põhiomavahendite määr on 10 % miinimummäärast väiksem. |
| --- | --- |

1.14.

Ühekordse makse nõuet ei või vahetada optsioonitunnistuse vastu, kui esimese taseme põhiomavahendite määr on 10 % miinimummäärast väiksem.

| 1.15. | Kui avalik-õiguslikud omanikud müüvad aktsiad, võib lisatasu summat avalik-õiguslike omanike nõudel vähendada proportsionaalselt avalik-õiguslike omanike otseste ja kaudsete osalustega. |
| --- | --- |

1.15.

Kui avalik-õiguslikud omanikud müüvad aktsiad, võib lisatasu summat avalik-õiguslike omanike nõudel vähendada proportsionaalselt avalik-õiguslike omanike otseste ja kaudsete osalustega.

| 2. | [Hübriidinstrumendid] HSH ei tohi kuni 31. detsembrini 2014 teha väljamakseid kasumist sõltuvatelt omakapitaliinstrumentidelt (nt hübriidinstrumendid ja kasumiosalussertifikaadid), kui maksete tegemise kohustus ei tulene lepingust või seadusest. Kõnealused instrumendid osalevad kahjumi katmises, juhul kui HSH bilanss on eraldisi ja reserve kasutusele võtmata kahjumis. Osalemist eelmiste perioodide kahjumis ei ole ette nähtud. |
| --- | --- |

2.

[Hübriidinstrumendid] HSH ei tohi kuni 31. detsembrini 2014 teha väljamakseid kasumist sõltuvatelt omakapitaliinstrumentidelt (nt hübriidinstrumendid ja kasumiosalussertifikaadid), kui maksete tegemise kohustus ei tulene lepingust või seadusest. Kõnealused instrumendid osalevad kahjumi katmises, juhul kui HSH bilanss on eraldisi ja reserve kasutusele võtmata kahjumis. Osalemist eelmiste perioodide kahjumis ei ole ette nähtud.

| 3. | [Dividendide maksmise keeld] HSH ei maksa kuni 2014. majandusaasta lõpuni (kaasa arvatud majandusaastal, mis lõpeb 31. detsembril 2014) dividende. |
| --- | --- |

3.

[Dividendide maksmise keeld] HSH ei maksa kuni 2014. majandusaasta lõpuni (kaasa arvatud majandusaastal, mis lõpeb 31. detsembril 2014) dividende.

| 4. | [Reservide kaitse] Ajavahemikul 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2016 tohib dividende maksta üksnes 50 % ulatuses eelmise majandusaasta kasumist. Peale selle on dividendide maksmine kõnealusel ajavahemikul lubatud vaid siis, kui see ei ohusta keskpikas plaanis Basel III kohaste, krediidiasutuste omakapitaliga varustatuse nõuete järgimist. |
| --- | --- |

4.

[Reservide kaitse] Ajavahemikul 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2016 tohib dividende maksta üksnes 50 % ulatuses eelmise majandusaasta kasumist. Peale selle on dividendide maksmine kõnealusel ajavahemikul lubatud vaid siis, kui see ei ohusta keskpikas plaanis Basel III kohaste, krediidiasutuste omakapitaliga varustatuse nõuete järgimist.

---

(1)  ELT C 72, 26.3.2009, lk 1.

---

III LISA

OSALUSTE MÜÜGI AEG (MÜÜGILEPINGU ALLKIRJASTAMISE KUUPÄEV) VASTAVALT I LISA PUNKTILE 7.1

Järgmises tabelis tärniga tähistatud osalused sisaldavad HSH laenuraha (eelkõige liisinguettevõtete ja energiavaldkonnas), mille tähtaeg võib olla pikem kui osaluse kavandatud müügikuupäev (vt I lisa punkt 7.3).

| Nimi | Müügikuupäev |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| Aegean Baltic Bank S.A. | müüdud |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| Albes Verwaltungsgesellschaft mbH (varem Albes Grundstücksverwaltungsgesellschaft mbH) | likvideeritud |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| BEG Baugrundentwicklungsgesellschaft mbH i. L. | likvideeritud |
| BIKO Grundstücks-Verwaltungsgesellschaft mbH & Co. KG i. L. | likvideeritud |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| CRE Financial Group LLC | mitteaktiivne |
| Credaris Portfolio Management GmbH | mitteaktiivne |
| [...] | [...] |
| DOLANA Grundstücksverwaltungsgesellschaft mbH & Co. Objekt Sehnde KG | mitteaktiivne |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| Embley Investment Funds | müüdud |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| Freebay Holdings LLC | mitteaktiivne |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| Gesellschaft bürgerlichen Rechts der Altgesellschafter der Deutschen Leasing AG (GbR) | mitteaktiivne |
| GLB GmbH & Co. OHG (DekaBank-Beteiligung) | mitteaktiivne |
| GLB-Verwaltungs-GmbH | mitteaktiivne |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| GR Holding 2009 A/S (varem Gudme Raaschou Bank A/S) | müüdud |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| HSH N Real II GmbH | likvideeritud |
| [...] | [...] |
| HSH Nordbank Private Banking S.A. – passiivne osalus – | üleantud |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| HSH Structured Finance Services GmbH | likvideeritud |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| Lamatos GmbH | likvideeritud |
| Leashold Verwaltungs-GmbH & Co. KG | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| Mietdienst Gesellschaft für Investitionsgüterleasing mbH & Co. Leasinggesellschaft | mitteaktiivne |
| Minerva GmbH | likvideeritud |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| Nordic Blue Container Limited | mitteaktiivne |
| [...] | [...] |
| NORDIC BLUE CONTAINER VI LIMITED | mitteaktiivne |
| NORDIC BLUE CONTAINER VII LIMITED | mitteaktiivne |
| Norship Italia S.r.l. | likvideeritud |
| [...] | [...] |
| Nubes GmbH | mitteaktiivne |
| Pellecea GmbH | likvideeritud |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| Rumina GmbH | likvideeritud |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| Solent Holding II GmbH | müüdud |
| [...] | [...] |
| Spielbank SH GmbH | müüdud |
| Spielbank SH GmbH & Co. Casino Flensburg KG | müüdud |
| Spielbank SH GmbH & Co. Casino Kiel KG | müüdud |
| Spielbank SH GmbH & Co. Casino Lübeck-Travemünde KG | müüdud |
| Spielbank SH GmbH & Co. Casino Stadtzentrum Schenefeld KG | müüdud |
| Spielbank SH GmbH & Co. Casino Westerland auf Sylt KG | müüdud |
| Sun Edison LLC | müüdud |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| TERRANUM Gewerbebau GmbH & Cie. | likvideeritud |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| White Sails Limited | likvideeritud |
| Yara Sourcing Oy | likvideeritud |

Nimi

Müügikuupäev

[...]

[...]

Aegean Baltic Bank S.A.

müüdud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Albes Verwaltungsgesellschaft mbH (varem Albes Grundstücksverwaltungsgesellschaft mbH)

likvideeritud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

BEG Baugrundentwicklungsgesellschaft mbH i. L.

likvideeritud

BIKO Grundstücks-Verwaltungsgesellschaft mbH & Co. KG i. L.

likvideeritud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

CRE Financial Group LLC

mitteaktiivne

Credaris Portfolio Management GmbH

mitteaktiivne

[...]

[...]

DOLANA Grundstücksverwaltungsgesellschaft mbH & Co. Objekt Sehnde KG

mitteaktiivne

[...]

[...]

[...]

[...]

Embley Investment Funds

müüdud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Freebay Holdings LLC

mitteaktiivne

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesellschaft bürgerlichen Rechts der Altgesellschafter der Deutschen Leasing AG (GbR)

mitteaktiivne

GLB GmbH & Co. OHG (DekaBank-Beteiligung)

mitteaktiivne

GLB-Verwaltungs-GmbH

mitteaktiivne

[...]

[...]

[...]

[...]

GR Holding 2009 A/S (varem Gudme Raaschou Bank A/S)

müüdud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

HSH N Real II GmbH

likvideeritud

[...]

[...]

HSH Nordbank Private Banking S.A. – passiivne osalus –

üleantud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

HSH Structured Finance Services GmbH

likvideeritud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lamatos GmbH

likvideeritud

Leashold Verwaltungs-GmbH & Co. KG

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Mietdienst Gesellschaft für Investitionsgüterleasing mbH & Co. Leasinggesellschaft

mitteaktiivne

Minerva GmbH

likvideeritud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Nordic Blue Container Limited

mitteaktiivne

[...]

[...]

NORDIC BLUE CONTAINER VI LIMITED

mitteaktiivne

NORDIC BLUE CONTAINER VII LIMITED

mitteaktiivne

Norship Italia S.r.l.

likvideeritud

[...]

[...]

Nubes GmbH

mitteaktiivne

Pellecea GmbH

likvideeritud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rumina GmbH

likvideeritud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Solent Holding II GmbH

müüdud

[...]

[...]

Spielbank SH GmbH

müüdud

Spielbank SH GmbH & Co. Casino Flensburg KG

müüdud

Spielbank SH GmbH & Co. Casino Kiel KG

müüdud

Spielbank SH GmbH & Co. Casino Lübeck-Travemünde KG

müüdud

Spielbank SH GmbH & Co. Casino Stadtzentrum Schenefeld KG

müüdud

Spielbank SH GmbH & Co. Casino Westerland auf Sylt KG

müüdud

Sun Edison LLC

müüdud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

TERRANUM Gewerbebau GmbH & Cie.

likvideeritud

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

White Sails Limited

likvideeritud

Yara Sourcing Oy

likvideeritud

---