# Euroopa Liidu L 206/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.206.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 206 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide2. august 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.206.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 206

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide2. august 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2012/453/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 10. juuli 2012, seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab EMP Ühiskomitees seoses EMP lepingu XX lisa (Keskkond) muutmisega | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 705/2012, 1. august 2012, millega rakendatakse määruse (EL) nr 753/2011 (milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis) artikli 11 lõiget 4 | 5 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 706/2012, 1. august 2012, millega 175. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 7 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 707/2012, 1. august 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 9 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu rakendusotsus 2012/454/ÜVJP, 1. august 2012, millega rakendatakse otsust 2011/486/ÜVJP, milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis | 11 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2012/453/EL

*

Nõukogu otsus, 10. juuli 2012, seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab EMP Ühiskomitees seoses EMP lepingu XX lisa (Keskkond) muutmisega

1

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 705/2012, 1. august 2012, millega rakendatakse määruse (EL) nr 753/2011 (milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis) artikli 11 lõiget 4

5

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 706/2012, 1. august 2012, millega 175. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

7

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 707/2012, 1. august 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

9

OTSUSED

*

Nõukogu rakendusotsus 2012/454/ÜVJP, 1. august 2012, millega rakendatakse otsust 2011/486/ÜVJP, milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis

11

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 98/10/COL, 24. märts 2010, millega kaheksakümne esimest korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki, mis käsitleb ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriume | 13 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 98/10/COL, 24. märts 2010, millega kaheksakümne esimest korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki, mis käsitleb ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriume

13

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) parandused (ELT L 277, 21.10.2005) | 23 |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee 3. juuli 2012. aasta otsuse EU BAM Rafah/1/2012 (Rafahi piiriületuspunktis läbiviidava Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM Rafah) juhi ametisse nimetamise kohta) parandus (ELT L 186, 14.7.2012) | 24 |

Parandused

*

Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) parandused (ELT L 277, 21.10.2005)

(ELT L 277, 21.10.2005)

23

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee 3. juuli 2012. aasta otsuse EU BAM Rafah/1/2012 (Rafahi piiriületuspunktis läbiviidava Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM Rafah) juhi ametisse nimetamise kohta) parandus (ELT L 186, 14.7.2012)

(ELT L 186, 14.7.2012)

24

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 2.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

10. juuli 2012,

seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab EMP Ühiskomitees seoses EMP lepingu XX lisa („Keskkond”) muutmisega

(2012/453/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2894/94 Euroopa Majanduspiirkonna lepingu rakenduskorra kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 3,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (2) („EMP leping”) tuleks inkorporeerida komisjoni 19. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 976/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses võrguteenustega (3). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse (2) („EMP leping”) tuleks inkorporeerida komisjoni 19. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 976/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses võrguteenustega (3).

| (2) | EMP lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 29. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 268/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ühenduse institutsioonide ja asutuste juurdepääsuga liikmesriikide ruumiandmekogumitele ja -teenustele ühtlustatud tingimustel (4). |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 29. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 268/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ühenduse institutsioonide ja asutuste juurdepääsuga liikmesriikide ruumiandmekogumitele ja -teenustele ühtlustatud tingimustel (4).

| (3) | EMP lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 23. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1088/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 976/2009 seoses allalaadimis- ja transformeerimisteenustega (5). |
| --- | --- |

(3)

EMP lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 23. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1088/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 976/2009 seoses allalaadimis- ja transformeerimisteenustega (5).

| (4) | EMP lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 23. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1089/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavusega (6). |
| --- | --- |

(4)

EMP lepingusse tuleks inkorporeerida komisjoni 23. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1089/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavusega (6).

| (5) | EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 4. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 102/2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 1089/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavusega (7). |
| --- | --- |

(5)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 4. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 102/2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 1089/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavusega (7).

| (6) | EMP lepingu XX lisa (Keskkond) tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

EMP lepingu XX lisa (Keskkond) tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (7) | Liidu seisukoht EMP Ühiskomitees peaks põhinema lisatud otsue eelnõule, |
| --- | --- |

(7)

Liidu seisukoht EMP Ühiskomitees peaks põhinema lisatud otsue eelnõule,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mille Euroopa Liit võtab EMP Ühiskomitees seoses EMP lepingu XX lisa („Keskkond”) muutmise ettepanekuga, põhineb käesolevale otsusele lisatud EMP Ühiskomitee otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 10. juuli 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

V. SHIARLY

---

(1)  EÜT L 305, 30.11.1994, lk 6.

1

(2)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

2

(3)  ELT L 274, 20.10.2009, lk 9.

3

(4)  ELT L 83, 30.3.2010, lk 8.

4

(5)  ELT L 323, 8.12.2010, lk 1.

5

(6)  ELT L 323, 8.12.2010, lk 11.

6

(7)  ELT L 31, 5.2.2011, lk 13.

7

---

EELNÕU

EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr .../2012,

...,

millega muudetakse EMP lepingu XX lisa („Keskkond”)

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu XX lisa on muudetud EMP Ühiskomitee ... otsusega nr .../... (1). |
| --- | --- |

(1)

Lepingu XX lisa on muudetud EMP Ühiskomitee ... otsusega nr .../... (1).

| (2) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 976/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses võrguteenustega (2). |
| --- | --- |

(2)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 19. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 976/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses võrguteenustega (2).

| (3) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 29. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 268/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ühenduse institutsioonide ja asutuste juurdepääsuga liikmesriikide ruumiandmekogumitele ja -teenustele ühtlustatud tingimustel (3). |
| --- | --- |

(3)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 29. märtsi 2010. aasta määrus (EL) nr 268/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ühenduse institutsioonide ja asutuste juurdepääsuga liikmesriikide ruumiandmekogumitele ja -teenustele ühtlustatud tingimustel (3).

| (4) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1088/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 976/2009 seoses allalaadimis- ja transformeerimisteenustega (4). |
| --- | --- |

(4)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1088/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 976/2009 seoses allalaadimis- ja transformeerimisteenustega (4).

| (5) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1089/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavusega (5). |
| --- | --- |

(5)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 23. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1089/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavusega (5).

| (6) | Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 4. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 102/2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 1089/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavusega (6), |
| --- | --- |

(6)

Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 4. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 102/2011, millega muudetakse määrust (EL) nr 1089/2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavusega (6),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XX lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkti 1j (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/2/EÜ) kohanduste a) ja b) teksti muudetakse järgmiselt:






  „a) | EFTA riikide puhul tuleb artikli 6 punktides a ja b ning artikli 7 lõikes 3 sätestatud ajavahemikele lisada täiendavalt kolm aastat. |
| --- | --- | --- |

1)

Punkti 1j (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/2/EÜ) kohanduste a) ja b) teksti muudetakse järgmiselt:

„a)

EFTA riikide puhul tuleb artikli 6 punktides a ja b ning artikli 7 lõikes 3 sätestatud ajavahemikele lisada täiendavalt kolm aastat.

| b) | EFTA riikide puhul tuleb artikli 21 lõigetes 2 ja 3 ning artikli 24 lõikes 1 sätestatud kuupäevadele lisada täiendavalt kolm aastat.” |
| --- | --- |

b)

EFTA riikide puhul tuleb artikli 21 lõigetes 2 ja 3 ning artikli 24 lõikes 1 sätestatud kuupäevadele lisada täiendavalt kolm aastat.”

| 2) | Punkti 1jb (komisjoni otsus 2009/442/EÜ) lisatakse järgmine kohandus:
  „Käesolevas lepingus loetakse selle otsuse sätteid järgmistes kohandustes:






  a) | EFTA riikide puhul on artikli 11 lõike 2 teises lõigus nimetatud aasta EFTA riikidele kohandatuna sama, mis artiklis 18 nimetatud aasta. |
| --- | --- | --- |

2)

Punkti 1jb (komisjoni otsus 2009/442/EÜ) lisatakse järgmine kohandus:

„Käesolevas lepingus loetakse selle otsuse sätteid järgmistes kohandustes:

a)

EFTA riikide puhul on artikli 11 lõike 2 teises lõigus nimetatud aasta EFTA riikidele kohandatuna sama, mis artiklis 18 nimetatud aasta.

| b) | EFTA riikide puhul tuleb artiklis 18 nimetatud kuupäevale lisada täiendavalt kolm aastat.” |
| --- | --- |

b)

EFTA riikide puhul tuleb artiklis 18 nimetatud kuupäevale lisada täiendavalt kolm aastat.”

| 3) | Punkti 1jb (komisjoni otsus 2009/442/EÜ) järele lisatakse järgmine tekst:






  „1jc. | 32009 R 0976: komisjoni määrus (EÜ) nr 976/2009, 19. oktoober 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses võrguteenustega (ELT L 274, 20.10.2009, lk 9), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32010 R 1088: komisjoni määrus (EL) nr 1088/2010, 23. november 2010 (ELT L 323, 8.12.2010, lk 1). |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Punkti 1jb (komisjoni otsus 2009/442/EÜ) järele lisatakse järgmine tekst:

„1jc.

32009 R 0976: komisjoni määrus (EÜ) nr 976/2009, 19. oktoober 2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses võrguteenustega (ELT L 274, 20.10.2009, lk 9), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32010 R 1088: komisjoni määrus (EL) nr 1088/2010, 23. november 2010 (ELT L 323, 8.12.2010, lk 1).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

EFTA riikide puhul tuleb artiklis 4 nimetatud kuupäevale lisada täiendavalt kolm aastat.

| 1jd. | 32010 R 0268: komisjoni määrus (EL) nr 268/2010, 29. märts 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ühenduse institutsioonide ja asutuste juurdepääsuga liikmesriikide ruumiandmekogumitele ja -teenustele ühtlustatud tingimustel (ELT L 83, 30.3.2010, lk 8).
  Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:
  EFTA riikide puhul tuleb artiklis 8 sätestatud tähtaegadele lisada täiendavalt kolm aastat. |
| --- | --- |

1jd.

32010 R 0268: komisjoni määrus (EL) nr 268/2010, 29. märts 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ühenduse institutsioonide ja asutuste juurdepääsuga liikmesriikide ruumiandmekogumitele ja -teenustele ühtlustatud tingimustel (ELT L 83, 30.3.2010, lk 8).

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

EFTA riikide puhul tuleb artiklis 8 sätestatud tähtaegadele lisada täiendavalt kolm aastat.

| 1je. | 32010 R 1089: komisjoni määrus (EL) nr 1089/2010, 23. november 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavusega (ELT L 323, 8.12.2010, lk 11), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | 32011 R 0102: komisjoni määrus (EL) nr 102/2011, 4. veebruar 2011 (ELT L 31, 5.2.2011, lk 13).” |
| --- | --- | --- |

1je.

32010 R 1089: komisjoni määrus (EL) nr 1089/2010, 23. november 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavusega (ELT L 323, 8.12.2010, lk 11), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

32011 R 0102: komisjoni määrus (EL) nr 102/2011, 4. veebruar 2011 (ELT L 31, 5.2.2011, lk 13).”

Artikkel 2

Komisjoni määruste (EÜ) nr 976/2009, (EL) nr 268/2010, (EL) nr 1088/2010, (EL) nr 1089/2010 ja (EL) nr 102/2011 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub ..., tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (7).

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja selle EMP kaasandes.

Brüssel,

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

EMP Ühiskomitee sekretärid

---

(1)  ELT L ...

1

(2)  ELT L 274, 20.10.2009, lk 9.

2

(3)  ELT L 83, 30.3.2010, lk 8.

3

(4)  ELT L 323, 8.12.2010, lk 1.

4

(5)  ELT L 323, 8.12.2010, lk 11.

5

(6)  ELT L 31, 5.2.2011, lk 13.

6

(7)  [Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.] [Põhiseadusest tulenevad nõuded on nimetatud.]

7

---

MÄÄRUSED

| 2.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/5

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 705/2012,

1. august 2012,

millega rakendatakse määruse (EL) nr 753/2011 (milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis) artikli 11 lõiget 4

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 1. augusti 2011. aasta määrust (EL) nr 753/2011, milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 1. augustil 2011 vastu määruse (EL) nr 753/2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 1. augustil 2011 vastu määruse (EL) nr 753/2011.

| (2) | Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1988 (2011) punktile 0 loodud komitee jättis 19. juulil 2012 kaks isikut välja nende isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste loetelust, kelle suhtes kehtivad piiravad meetmed. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1988 (2011) punktile 0 loodud komitee jättis 19. juulil 2012 kaks isikut välja nende isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste loetelust, kelle suhtes kehtivad piiravad meetmed.

| (3) | Määruse (EL) nr 753/2011 I lisa tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 753/2011 I lisa tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud isikuid käsitlevad kanded jäetakse määruse (EL) nr 753/2011 I lisas esitatud loetelust välja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. august 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  ELT L 199, 2.8.2011, lk 1.

1

---

LISA

Artiklis 1 osutatud kanded

| 1. | Tahis (teise nimega Tahib). |
| --- | --- |

1.

Tahis (teise nimega Tahib).

| 2. | Abdul Wasay Mu’tasim Agha (teiste nimedega a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem). |
| --- | --- |

2.

Abdul Wasay Mu’tasim Agha (teiste nimedega a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem).

---

| 2.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/7

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 706/2012,

1. august 2012,

millega 175. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Al-Qaida võrguga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 20. juulil 2012 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, olles vaadanud läbi selle isiku taotluse end nimekirjast kõrvaldada ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1904(2009) alusel määratud ombudsmani põhjaliku aruande. Nimetatud komitee otsustas ka muuta kahte loetelu kannet. |
| --- | --- |

(2)

20. juulil 2012 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kõrvaldada ühe füüsilise isiku nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, olles vaadanud läbi selle isiku taotluse end nimekirjast kõrvaldada ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1904(2009) alusel määratud ombudsmani põhjaliku aruande. Nimetatud komitee otsustas ka muuta kahte loetelu kannet.

| (3) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada, |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt ajakohastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. august 2012

Komisjoni nimel

presidendi eest

välispoliitika vahendite talituse direktor

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Pealkirja „Füüsilised isikud” alt jäetakse välja järgmine kanne:
  „Ali Mohamed El Heit (teiste nimedega a) Kamel Mohamed, b) Ali di Roma, c) Ali Il Barbuto). Sünniaeg: a) 20.3.1970, b) 30.1.1971. Sünnikoht: Rouiba, Alžeeria. Aadress: Via Ajraghi 3, Milano, Itaalia. Muu teave: ema nimi: Hamadche Zoulicha. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.3.2004.” |
| --- | --- |

1.

Pealkirja „Füüsilised isikud” alt jäetakse välja järgmine kanne:

„Ali Mohamed El Heit (teiste nimedega a) Kamel Mohamed, b) Ali di Roma, c) Ali Il Barbuto). Sünniaeg: a) 20.3.1970, b) 30.1.1971. Sünnikoht: Rouiba, Alžeeria. Aadress: Via Ajraghi 3, Milano, Itaalia. Muu teave: ema nimi: Hamadche Zoulicha. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 17.3.2004.”

| 2. | Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (teiste nimedega a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Aadress: Sudaan. Sünniaeg: 4.12.1964. Sünnikoht: Tabarka, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: L335915 (Tuneesia pass, mis on välja antud 8.11.1996, kaotas kehtivuse 7.11.2001). Muu teave: peetakse Itaalia ametiasutuste poolt õigusemõistmise eest kõrvalehoidjaks (alates 2009. aasta novembrist). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.6.2003” asendatakse järgmisega:
  „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (teiste nimedega a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Aadress: Tuneesia. Sünniaeg: 4.12.1964. Sünnikoht: Tabarka, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: L335915 (Tuneesia pass, mis on välja antud Milanos, Itaalias 8.11.1996, kaotas kehtivuse 7.11.2001). Muu teave: lahkus Sudaanist Tuneesiasse 2011. aastal. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.6.2003.” |
| --- | --- |

2.

Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (teiste nimedega a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Aadress: Sudaan. Sünniaeg: 4.12.1964. Sünnikoht: Tabarka, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: L335915 (Tuneesia pass, mis on välja antud 8.11.1996, kaotas kehtivuse 7.11.2001). Muu teave: peetakse Itaalia ametiasutuste poolt õigusemõistmise eest kõrvalehoidjaks (alates 2009. aasta novembrist). Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.6.2003” asendatakse järgmisega:

„Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (teiste nimedega a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Aadress: Tuneesia. Sünniaeg: 4.12.1964. Sünnikoht: Tabarka, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Pass nr: L335915 (Tuneesia pass, mis on välja antud Milanos, Itaalias 8.11.1996, kaotas kehtivuse 7.11.2001). Muu teave: lahkus Sudaanist Tuneesiasse 2011. aastal. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 25.6.2003.”

| 3. | Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (teiste nimedega a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim’ Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Tiitel: Dr. Aadress: Iraak. Sünniaeg: 1971. Sünnikoht: Samarra, Iraak. Kodakondsus: Iraak. Muu teave: a) Al-Qaida juht Iraagis, b) asub praegu Iraagis, c) vastutab Iraagi Al-Qaida laiaulatuslike operatsioonide haldamise ja juhtimise eest; d) laialt tuntud varjunimede Abu Du'a ja Abu Duaa' all. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 5.10.2011” asendatakse järgmisega:
  „Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (teiste nimedega a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim’ Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Tiitel: Dr. Aadress: Iraak. Sünniaeg: 1971. Sünnikoht: a) Samarra, Iraak, b) Iraak. Kodakondsus: Iraagi. Muu teave: a) Al-Qaida juht Iraagis, b) asub praegu Iraagis, c) laialt tuntud varjunimede Abu Du'a ja Abu Duaa' all. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 5.10.2011.” |
| --- | --- |

3.

Pealkirja „Füüsilised isikud” all olev kanne „Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (teiste nimedega a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim’ Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Tiitel: Dr. Aadress: Iraak. Sünniaeg: 1971. Sünnikoht: Samarra, Iraak. Kodakondsus: Iraak. Muu teave: a) Al-Qaida juht Iraagis, b) asub praegu Iraagis, c) vastutab Iraagi Al-Qaida laiaulatuslike operatsioonide haldamise ja juhtimise eest; d) laialt tuntud varjunimede Abu Du'a ja Abu Duaa' all. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 5.10.2011” asendatakse järgmisega:

„Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (teiste nimedega a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim’ Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Tiitel: Dr. Aadress: Iraak. Sünniaeg: 1971. Sünnikoht: a) Samarra, Iraak, b) Iraak. Kodakondsus: Iraagi. Muu teave: a) Al-Qaida juht Iraagis, b) asub praegu Iraagis, c) laialt tuntud varjunimede Abu Du'a ja Abu Duaa' all. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 5.10.2011.”

---

| 2.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 707/2012,

1. august 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. august 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 58,9 |
| TR | 55,3 |
| XS | 32,3 |
| ZZ | 48,8 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 100,7 |
| ZZ | 77,3 |
| 0709 93 10 | TR | 107,5 |
| ZZ | 107,5 |
| 0805 50 10 | AR | 92,1 |
| TR | 91,0 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 101,9 |
| ZZ | 95,4 |
| 0806 10 10 | EG | 227,2 |
| IL | 176,8 |
| IN | 210,3 |
| MA | 251,0 |
| MX | 301,8 |
| TR | 146,5 |
| ZZ | 218,9 |
| 0808 10 80 | AR | 187,9 |
| BR | 91,9 |
| CL | 115,4 |
| NZ | 129,0 |
| US | 181,3 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 136,7 |
| 0808 30 90 | AR | 200,3 |
| CL | 135,9 |
| ZA | 117,3 |
| ZZ | 151,2 |
| 0809 29 00 | TR | 397,6 |
| ZZ | 397,6 |
| 0809 30 | TR | 167,9 |
| ZZ | 167,9 |
| 0809 40 05 | BA | 62,1 |
| IL | 60,5 |
| ZZ | 61,3 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

58,9

TR

55,3

XS

32,3

ZZ

48,8

0707 00 05

MK

53,8

TR

100,7

ZZ

77,3

0709 93 10

TR

107,5

ZZ

107,5

0805 50 10

AR

92,1

TR

91,0

UY

96,7

ZA

101,9

ZZ

95,4

0806 10 10

EG

227,2

IL

176,8

IN

210,3

MA

251,0

MX

301,8

TR

146,5

ZZ

218,9

0808 10 80

AR

187,9

BR

91,9

CL

115,4

NZ

129,0

US

181,3

ZA

114,5

ZZ

136,7

0808 30 90

AR

200,3

CL

135,9

ZA

117,3

ZZ

151,2

0809 29 00

TR

397,6

ZZ

397,6

0809 30

TR

167,9

ZZ

167,9

0809 40 05

BA

62,1

IL

60,5

ZZ

61,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 2.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/11

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS 2012/454/ÜVJP,

1. august 2012,

millega rakendatakse otsust 2011/486/ÜVJP, milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 1. augusti 2011. aasta otsust 2011/486/ÜVJP, milles käsitletakse teatavate isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Afganistanis, (1) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 1. augustil 2011 vastu otsuse 2011/486/ÜVJP. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 1. augustil 2011 vastu otsuse 2011/486/ÜVJP.

| (2) | Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1988 (2011) punktile 30 loodud komitee jättis 19. juulil 2012 kaks isikut välja nende isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste loetelust, kelle suhtes kehtivad piiravad meetmed. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1988 (2011) punktile 30 loodud komitee jättis 19. juulil 2012 kaks isikut välja nende isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste loetelust, kelle suhtes kehtivad piiravad meetmed.

| (3) | Otsuse 2011/486/ÜVJP lisa tuleks seepärast vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2011/486/ÜVJP lisa tuleks seepärast vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas esitatud isikuid käsitlevad kanded jäetakse otsuse 2011/486/ÜVJP lisas esitatud loetelust välja.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 1. august 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  ELT L 199, 2.8.2011, lk 57.

1

---

LISA

ARTIKLIS 1 OSUTATUD KANDED

| 1) | Tahis (teise nimega Tahib). |
| --- | --- |

1)

Tahis (teise nimega Tahib).

| 2) | Abdul Wasay Mu’tasim Agha (teiste nimedega a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem). |
| --- | --- |

2)

Abdul Wasay Mu’tasim Agha (teiste nimedega a) Mutasim Aga Jan, b) Agha Jan, c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem).

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 2.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/13

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 98/10/COL,

24. märts 2010,

millega kaheksakümne esimest korda muudetakse riigiabi käsitlevaid menetlus- ja sisulisi eeskirju, lisades uue peatüki, mis käsitleb ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriume

EFTA JÄRELEVALVEAMET (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, (2) eriti selle artikleid 61–63 ning protokolli nr 26,

võttes arvesse EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut, (3) eriti selle artiklit 24 ja artikli 5 lõike 2 punkti b,

arvestades, et järelevalve- ja kohtulepingu artikli 24 kohaselt jõustab järelevalveamet EMP lepingu riigiabi käsitlevad sätted,

järelevalve- ja kohtulepingu artikli 5 lõike 2 punkti b kohaselt avaldab järelevalveamet teateid või suuniseid küsimuste kohta, mida EMP leping käsitleb, kui see on sõnaselgelt sätestatud kõnealuses lepingus või järelevalve- ja kohtulepingus või kui EFTA järelevalveamet peab seda vajalikuks,

järelevalveamet võttis vastu riigiabi käsitlevad menetlus- ja sisulised eeskirjad 19. jaanuaril 1994 (4),

24. juunil 2009 võttis Euroopa Ühenduste Komisjon vastu teatise ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide kohta (5),

kõnealune teatis on oluline ka Euroopa Majanduspiirkonna jaoks,

EMP riigiabi eeskirjade ühtne kohaldamine tuleb tagada kogu Euroopa Majanduspiirkonnas,

EMP lepingu XV lisa lõpus oleva peatüki „ÜLDIST” II punkti kohaselt peab järelevalveamet pärast komisjoniga konsulteerimist vastu võtma Euroopa Komisjoni poolt vastu võetud õigusaktidega kooskõlas olevaid õigusakte,

järelevalveamet on kõnealusel teemal konsulteerinud Euroopa Komisjoni ja EFTA riikidega 12. märtsil 2010 saadetud kirjas (juhtum nr 549988, 549990 ja 549991),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi suuniseid muudetakse uue peatüki (ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumid) lisamise kaudu. Uus peatükk on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Ainult ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 24. märts 2010

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Per SANDERUD

kolleegiumi liige

Kurt JÄGER

---

(1)  Edaspidi „järelevalveamet”.

1

(2)  Edaspidi „EMP leping”.

2

(3)  Edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”.

3

(4)  Suunised EMP lepingu artiklite 61 ja 62 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 artikli 1 kohaldamiseks ja tõlgendamiseks, mille EFTA järelevalveamet võttis vastu ja avaldas 19. jaanuaril 1994 ning mis on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas
  L 231, 3.9.1994, lk 1, ja EMP kaasandes nr 32, 3.9.1994, lk 1, mida on muudetud. Edaspidi „riigiabi suunised”. Nende suuniste ajakohastatud versioon on avaldatud järelevalveameti veebisaidil http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

Euroopa Ühenduste Teatajas

(5)  ELT C 223, 16.9.2009, lk 3.

5

---

LISA

PEATÜKK ULATUSLIKELE INVESTEERIMISPROJEKTIDELE ANTAVA REGIONAALABI SÜVAHINDAMISE KRITEERIUMIDE KOHTA
   (1)

1.   Sissejuhatus

1.1.   Regionaalabi meetmete üldreeglid

| 1) | EFTA järelevalveameti suunistes aastateks 2007–2013 selgitatakse regionaalabi käsitlevas peatükis (edaspidi „regionaalabi suunised”) järelevalveameti üldist lähenemisviisi regionaalabile (2). Regionaalabi suunistes sätestatud tingimuste kohaselt ja arvestamata regionaalabi võimalikke negatiivseid mõjusid kaubandusele ja konkurentsile, võib EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) pidada riigiabi EMP lepinguga kokkusobivaks juhul, kui seda antakse teatavate ebasoodsas olukorras olevate piirkondade majandusarengu edendamiseks EMPs. |
| --- | --- |

1)

EFTA järelevalveameti suunistes aastateks 2007–2013 selgitatakse regionaalabi käsitlevas peatükis (edaspidi „regionaalabi suunised”) järelevalveameti üldist lähenemisviisi regionaalabile (2). Regionaalabi suunistes sätestatud tingimuste kohaselt ja arvestamata regionaalabi võimalikke negatiivseid mõjusid kaubandusele ja konkurentsile, võib EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”) pidada riigiabi EMP lepinguga kokkusobivaks juhul, kui seda antakse teatavate ebasoodsas olukorras olevate piirkondade majandusarengu edendamiseks EMPs.

| 2) | Üldiselt võetakse regionaalabi suunistes arvesse kõnealuste piirkondade arengut mõjutavate probleemide suhtelist tõsidust, kasutades kindlaid regionaalabi ülemmäärasid. Nimetatud abi maksimaalsed osatähtsused jäävad 10 % ja 50 % vahele abikõlblikest kuludest. Nende aluseks on peamiselt kõnealuste piirkondade SKP elaniku kohta, kuid EFTA riikidele on võimaldatud ka teatav paindlikkus kohalike tingimuste arvestamiseks. Iga EFTA riigi regionaalabi kaardid avaldatakse järelevalveameti veebisaidil (3). Kõnealused astmelised abi osatähtsused peegeldavad sisuliselt tasakaalu, mille järelevalveamet peab saavutama investeeringuteks ette nähtud regionaalabi positiivsete ja negatiivsete mõjude vahel, ühelt poolt edendades selleks positiivseid mõjusid, mis eelkõige seonduvad ühtekuuluvuse edendamisega ebasoodsas olukorras olevatesse piirkondadesse investeeringute ligimeelitamise kaudu, ja teiselt poolt piirates võimalikke negatiivseid mõjusid, mis võivad sellise üksikutele ettevõtjatele antava abi tõttu tekkida näiteks teistele ettevõtjatele ja piirkondadele, mille suhtelised konkurentsieelised vastavalt vähenevad. |
| --- | --- |

2)

Üldiselt võetakse regionaalabi suunistes arvesse kõnealuste piirkondade arengut mõjutavate probleemide suhtelist tõsidust, kasutades kindlaid regionaalabi ülemmäärasid. Nimetatud abi maksimaalsed osatähtsused jäävad 10 % ja 50 % vahele abikõlblikest kuludest. Nende aluseks on peamiselt kõnealuste piirkondade SKP elaniku kohta, kuid EFTA riikidele on võimaldatud ka teatav paindlikkus kohalike tingimuste arvestamiseks. Iga EFTA riigi regionaalabi kaardid avaldatakse järelevalveameti veebisaidil (3). Kõnealused astmelised abi osatähtsused peegeldavad sisuliselt tasakaalu, mille järelevalveamet peab saavutama investeeringuteks ette nähtud regionaalabi positiivsete ja negatiivsete mõjude vahel, ühelt poolt edendades selleks positiivseid mõjusid, mis eelkõige seonduvad ühtekuuluvuse edendamisega ebasoodsas olukorras olevatesse piirkondadesse investeeringute ligimeelitamise kaudu, ja teiselt poolt piirates võimalikke negatiivseid mõjusid, mis võivad sellise üksikutele ettevõtjatele antava abi tõttu tekkida näiteks teistele ettevõtjatele ja piirkondadele, mille suhtelised konkurentsieelised vastavalt vähenevad.

| 3) | Ulatuslik investeerimisprojekt on alginvesteering, mille abikõlblikud kulud on suuremad kui 50 miljonit eurot (4). Ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele iseloomulikud piirkondlikud probleemid mõjutavad ulatuslikke investeerimisprojekte võrreldes vähem ulatuslike projektidega vähemal määral. Ulatuslikud investeerimisprojektid võivad suurema tõenäosusega kaubandust mõjutada ja võivad seetõttu teistes piirkondades tegutsevate konkurentidega võrreldes kaasa tuua ulatuslikuma konkurentsimoonutuse. Ulatuslike investeerimisprojektide puhul esineb ka oht, et abi ületab piirkondliku halvemuse hüvitamiseks minimaalselt vajaliku ning et sellistele projektidele mõeldud riigiabi avaldab negatiivset mõju, tingides ebatõhusaid tootmiskoha valikuid, süvendades konkurentsimoonutusi, ning kuna abi kujutab endast kulukat vahendite ülekandmist maksumaksjalt abisaajale, siis ka ühiskonna üldist heaolu vähendades. |
| --- | --- |

3)

Ulatuslik investeerimisprojekt on alginvesteering, mille abikõlblikud kulud on suuremad kui 50 miljonit eurot (4). Ebasoodsas olukorras olevatele piirkondadele iseloomulikud piirkondlikud probleemid mõjutavad ulatuslikke investeerimisprojekte võrreldes vähem ulatuslike projektidega vähemal määral. Ulatuslikud investeerimisprojektid võivad suurema tõenäosusega kaubandust mõjutada ja võivad seetõttu teistes piirkondades tegutsevate konkurentidega võrreldes kaasa tuua ulatuslikuma konkurentsimoonutuse. Ulatuslike investeerimisprojektide puhul esineb ka oht, et abi ületab piirkondliku halvemuse hüvitamiseks minimaalselt vajaliku ning et sellistele projektidele mõeldud riigiabi avaldab negatiivset mõju, tingides ebatõhusaid tootmiskoha valikuid, süvendades konkurentsimoonutusi, ning kuna abi kujutab endast kulukat vahendite ülekandmist maksumaksjalt abisaajale, siis ka ühiskonna üldist heaolu vähendades.

| 4) | Regionaalabi suunistega nähakse ette regionaalabi eeskirjad ulatuslike investeerimisprojektide jaoks (5). Regionaalabi suunistega nähakse ette kõnealuste ulatuslike investeerimisprojektide regionaalabi ülemmäärade automaatne ja järkjärguline vähendamine, et piirata konkurentsimoonutusi tasemeni, mis võimaldaks oletada, et neid kompenseerib kõnealuste piirkondade arengust saadav kasu (6). |
| --- | --- |

4)

Regionaalabi suunistega nähakse ette regionaalabi eeskirjad ulatuslike investeerimisprojektide jaoks (5). Regionaalabi suunistega nähakse ette kõnealuste ulatuslike investeerimisprojektide regionaalabi ülemmäärade automaatne ja järkjärguline vähendamine, et piirata konkurentsimoonutusi tasemeni, mis võimaldaks oletada, et neid kompenseerib kõnealuste piirkondade arengust saadav kasu (6).

| 5) | Peale selle peavad EFTA riigid eraldi teatama mis tahes abist, mida antakse investeerimisprojektidele juhul, kui kavandatav abi ületab lubatud piirmäära, mida 100 miljoni euro suuruste abikõlblike kuludega investeeringu korral võib kohaldatavate eeskirjade kohaselt saada (teatamiskohustuse piirmäär) (7). Kõnealuste teatatud juhtumite puhul kontrollib järelevalveamet eelkõige abi osatähtsust, kokkusobivust regionaalabi suuniste üldiste kriteeriumidega ja seda, kas teatatud investeering kujutab endast olulist tootmisvõimsuse suurenemist, mis aitab samal ajal tõhustada ebatõhusat või isegi langevat turgu, või annab eelise ettevõtjatele, kellel on suur turuosa. |
| --- | --- |

5)

Peale selle peavad EFTA riigid eraldi teatama mis tahes abist, mida antakse investeerimisprojektidele juhul, kui kavandatav abi ületab lubatud piirmäära, mida 100 miljoni euro suuruste abikõlblike kuludega investeeringu korral võib kohaldatavate eeskirjade kohaselt saada (teatamiskohustuse piirmäär) (7). Kõnealuste teatatud juhtumite puhul kontrollib järelevalveamet eelkõige abi osatähtsust, kokkusobivust regionaalabi suuniste üldiste kriteeriumidega ja seda, kas teatatud investeering kujutab endast olulist tootmisvõimsuse suurenemist, mis aitab samal ajal tõhustada ebatõhusat või isegi langevat turgu, või annab eelise ettevõtjatele, kellel on suur turuosa.

1.2.   Süvahindamisele kuuluvad regionaalabi meetmed

| 6) | Vaatamata automaatsele vähendamisele võib teatavatele ulatuslikele investeerimisprojektidele antud suuremahuline regionaalabi kaubandust siiski märkimisväärselt mõjutada ning selle tulemuseks võib olla oluline konkurentsimoonutus. Seetõttu oli järelevalveamet varasemalt seisukohal, et ulatuslikele investeerimisprojektidele ei anta abi, mis ületab järgmised ülemmäärad (8):






  — | abisaaja arvele langeb üle 25 % asjaomaste toodete läbimüügist asjaomastel turgudel või |
| --- | --- | --- |

6)

Vaatamata automaatsele vähendamisele võib teatavatele ulatuslikele investeerimisprojektidele antud suuremahuline regionaalabi kaubandust siiski märkimisväärselt mõjutada ning selle tulemuseks võib olla oluline konkurentsimoonutus. Seetõttu oli järelevalveamet varasemalt seisukohal, et ulatuslikele investeerimisprojektidele ei anta abi, mis ületab järgmised ülemmäärad (8):

—

abisaaja arvele langeb üle 25 % asjaomaste toodete läbimüügist asjaomastel turgudel või

| — | projektiga saavutatud tootmisvõimsus on üle 5 % turu suurusest, samal ajal kui kõnealuse turu kasvumäär on madalam kui Euroopa Majanduspiirkonna SKP kasvumäär. |
| --- | --- |

—

projektiga saavutatud tootmisvõimsus on üle 5 % turu suurusest, samal ajal kui kõnealuse turu kasvumäär on madalam kui Euroopa Majanduspiirkonna SKP kasvumäär.

| 7) | Kehtivate regionaalabi suuniste kohaselt on järelevalveamet siiski otsustanud individuaalsema lähenemisviisi kasuks, mis võimaldab projektidest tulenevat ühtekuuluvust ja muud kasu võimalikult täpselt arvesse võtta. Kõnealust kasu tuleb siiski võrrelda tõenäolise negatiivse mõjuga kaubandusele ja konkurentsile. Negatiivne mõju tuleks samuti kindlaks määrata võimalikult täpselt. Seetõttu nähakse regionaalabi suuniste punkti 57 alapunktides a ja b ette, et järelevalveamet viib teatamiskohustuse piirimäära ületavate ja ühte või mõlemat regionaalabi suuniste punkti 57 tingimust täitvate (süvahindamise piirmäärad, mis on samad piirmäärad, mida on kirjeldatud käesoleva peatüki punktis 6) juhtumite puhul läbi järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikest 2 tuleneva ametliku uurimismenetluse. Sellistel juhtudel on ametliku uurimismenetluse eesmärgiks kontrollida üksikasjalikult, „et abi oleks vajalik investeeringule ergutava mõju avaldamiseks ning et abimeetmest saadav kasu ületaks konkurentsimoonutuste mõju lepinguosalistevahelisele kaubandusele” (9). |
| --- | --- |

7)

Kehtivate regionaalabi suuniste kohaselt on järelevalveamet siiski otsustanud individuaalsema lähenemisviisi kasuks, mis võimaldab projektidest tulenevat ühtekuuluvust ja muud kasu võimalikult täpselt arvesse võtta. Kõnealust kasu tuleb siiski võrrelda tõenäolise negatiivse mõjuga kaubandusele ja konkurentsile. Negatiivne mõju tuleks samuti kindlaks määrata võimalikult täpselt. Seetõttu nähakse regionaalabi suuniste punkti 57 alapunktides a ja b ette, et järelevalveamet viib teatamiskohustuse piirimäära ületavate ja ühte või mõlemat regionaalabi suuniste punkti 57 tingimust täitvate (süvahindamise piirmäärad, mis on samad piirmäärad, mida on kirjeldatud käesoleva peatüki punktis 6) juhtumite puhul läbi järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikest 2 tuleneva ametliku uurimismenetluse. Sellistel juhtudel on ametliku uurimismenetluse eesmärgiks kontrollida üksikasjalikult, „et abi oleks vajalik investeeringule ergutava mõju avaldamiseks ning et abimeetmest saadav kasu ületaks konkurentsimoonutuste mõju lepinguosalistevahelisele kaubandusele” (9).

| 8) | Regionaalabi suuniste joonealuses märkuses 55 teatab järelevalveamet, et ta „võib koostada täiendavad suunised kriteeriumide kohta, mida ta võtab arvesse asjaomase hindamise käigus”. Allpool esitab järelevalveamet suunised nõutava teabe ning metoodika kohta, mida ta kasutab meetmete puhul, mille suhtes kohaldatakse üksikasjalikku hindamist. Järelevalveamet teeb kooskõlas Euroopa Komisjoni riigiabi tegevuskavaga (10) abi üldhindamise, hinnates selle negatiivsete ja positiivsete mõjude vahelist tasakaalu, et määrata kindlaks, kas abimeetme saab tervikuna heaks kiita. |
| --- | --- |

8)

Regionaalabi suuniste joonealuses märkuses 55 teatab järelevalveamet, et ta „võib koostada täiendavad suunised kriteeriumide kohta, mida ta võtab arvesse asjaomase hindamise käigus”. Allpool esitab järelevalveamet suunised nõutava teabe ning metoodika kohta, mida ta kasutab meetmete puhul, mille suhtes kohaldatakse üksikasjalikku hindamist. Järelevalveamet teeb kooskõlas Euroopa Komisjoni riigiabi tegevuskavaga (10) abi üldhindamise, hinnates selle negatiivsete ja positiivsete mõjude vahelist tasakaalu, et määrata kindlaks, kas abimeetme saab tervikuna heaks kiita.

| 9) | Üksikasjalik hindamine peaks olema proportsionaalne abist tekkida võivate võimalike moonutustega. See tähendab, et analüüsi ulatus sõltub juhtumi laadist. Seetõttu oleneb vajalike tõendite iseloom ja tase ka iga üksikjuhtumi iseärasustest. Järgides järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklites 6 ja 7 sätestatud ametliku uurimise läbiviimist käsitlevaid sätteid EFTA järelevalveameti ülesannete ja pädevuse kohta riigiabi valdkonnas, võib järelevalveamet muu hulgas kutsuda EFTA riike üles esitama sõltumatuid uuringuid, mis kinnitaksid teatises sisalduvat teavet, või kaasata teisi asjaomasel turul tegutsevaid ettevõtjaid või regionaalarengu eksperte. Peale selle on ametliku uurimise ajal teretulnud huvitatud isikute märkused. Järelevalveamet määrab kindlaks peamised küsimused, mille puhul oodatakse menetluse algatamise järel sidusrühmade osalemist. |
| --- | --- |

9)

Üksikasjalik hindamine peaks olema proportsionaalne abist tekkida võivate võimalike moonutustega. See tähendab, et analüüsi ulatus sõltub juhtumi laadist. Seetõttu oleneb vajalike tõendite iseloom ja tase ka iga üksikjuhtumi iseärasustest. Järgides järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklites 6 ja 7 sätestatud ametliku uurimise läbiviimist käsitlevaid sätteid EFTA järelevalveameti ülesannete ja pädevuse kohta riigiabi valdkonnas, võib järelevalveamet muu hulgas kutsuda EFTA riike üles esitama sõltumatuid uuringuid, mis kinnitaksid teatises sisalduvat teavet, või kaasata teisi asjaomasel turul tegutsevaid ettevõtjaid või regionaalarengu eksperte. Peale selle on ametliku uurimise ajal teretulnud huvitatud isikute märkused. Järelevalveamet määrab kindlaks peamised küsimused, mille puhul oodatakse menetluse algatamise järel sidusrühmade osalemist.

| 10) | Käesoleva peatüki eesmärk on tagada järelevalveameti otsustusprotsessi läbipaistvus ja etteaimatavus ning EFTA riikide võrdne kohtlemine. Järelevalveamet jätab endale võimaluse käesolevaid suuniseid saadud kogemuste põhjal muuta ja läbi vaadata. |
| --- | --- |

10)

Käesoleva peatüki eesmärk on tagada järelevalveameti otsustusprotsessi läbipaistvus ja etteaimatavus ning EFTA riikide võrdne kohtlemine. Järelevalveamet jätab endale võimaluse käesolevaid suuniseid saadud kogemuste põhjal muuta ja läbi vaadata.

2.   Abi positiivsed mõjud

2.1.   Abi eesmärk

| 11) | Regionaalabil on ühistes huvides olev võrdsete võimaluste eesmärk, mis tähendab majandusliku ühtekuuluvuse parandamist erinevate EMP piirkondade arengutaseme erinevuste vähendamise kaudu. Regionaalabi suuniste punktis 2 on sätestatud: „Vähendades ebasoodsas olukorras olevate piirkondade puudusi, edendab regionaalabi EFTA riikide (ja EMP tervikuna) majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust.” Regionaalabi suuniste punktis 3 on sätestatud: „Investeeringuteks ette nähtud regionaalabi antakse kõige ebasoodsamas olukorras olevatele piirkondadele, toetades investeeringuid ja töökohtade loomist. See abi edendab vähesoodsates piirkondades paiknevate ettevõtete majandustegevuse laienemist ja mitmekesistamist, julgustades eelkõige seal uusi ettevõtteid looma.” |
| --- | --- |

11)

Regionaalabil on ühistes huvides olev võrdsete võimaluste eesmärk, mis tähendab majandusliku ühtekuuluvuse parandamist erinevate EMP piirkondade arengutaseme erinevuste vähendamise kaudu. Regionaalabi suuniste punktis 2 on sätestatud: „Vähendades ebasoodsas olukorras olevate piirkondade puudusi, edendab regionaalabi EFTA riikide (ja EMP tervikuna) majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust.” Regionaalabi suuniste punktis 3 on sätestatud: „Investeeringuteks ette nähtud regionaalabi antakse kõige ebasoodsamas olukorras olevatele piirkondadele, toetades investeeringuid ja töökohtade loomist. See abi edendab vähesoodsates piirkondades paiknevate ettevõtete majandustegevuse laienemist ja mitmekesistamist, julgustades eelkõige seal uusi ettevõtteid looma.”

| 12) | Ulatuslike investeerimisprojektide puhul, mis täidavad süvahindamise piirmäärad, peavad EFTA riigid tõestama, et abi vastab kõnealusele võrdsete võimaluste eesmärgile. EFTA riik peab seetõttu tõendama, et investeerimisprojekt aitab kaasa asjaomase piirkonna arengule. |
| --- | --- |

12)

Ulatuslike investeerimisprojektide puhul, mis täidavad süvahindamise piirmäärad, peavad EFTA riigid tõestama, et abi vastab kõnealusele võrdsete võimaluste eesmärgile. EFTA riik peab seetõttu tõendama, et investeerimisprojekt aitab kaasa asjaomase piirkonna arengule.

| 13) | Kuigi regionaalabi esmane eesmärk on võrdsete võimaluste edendamine (majanduslik ühtekuuluvus), võib regionaalabiga lahendada ka turutõrgetega seotud probleeme. Piirkondlik mahajäämus võib olla seotud selliste turutõrgetega nagu puudulik teave, kooskõlastamisega seotud probleemid, raskused asjakohaste investeeringute tegemisel avalikesse hüvedesse või investeeringute välismõjud. Kui lisaks võrdsete võimalustega seotud eesmärkidele soovitakse regionaalabiga lahendada ka tõhususega seotud probleeme, loetakse kõnealuse abi üldist positiivset mõju laiaulatuslikumaks. |
| --- | --- |

13)

Kuigi regionaalabi esmane eesmärk on võrdsete võimaluste edendamine (majanduslik ühtekuuluvus), võib regionaalabiga lahendada ka turutõrgetega seotud probleeme. Piirkondlik mahajäämus võib olla seotud selliste turutõrgetega nagu puudulik teave, kooskõlastamisega seotud probleemid, raskused asjakohaste investeeringute tegemisel avalikesse hüvedesse või investeeringute välismõjud. Kui lisaks võrdsete võimalustega seotud eesmärkidele soovitakse regionaalabiga lahendada ka tõhususega seotud probleeme, loetakse kõnealuse abi üldist positiivset mõju laiaulatuslikumaks.

| 14) | Järgmist mittetäielikku soovituslike kriteeriumide loetelu võib kasutada abi piirkondliku panuse väljendamiseks, kuivõrd see aitab kaasa täiendavate investeeringute ja meetmete ligimeelitamisele piirkonnas. Kõnealused abi positiivsed mõjud võivada olla nii otsesed (nt otseselt loodud uued töökohad) kui ka kaudsed (nt kohalik uuendustegevus).






  — | Investeeringuga otseselt loodud töökohtade arv on oluline regionaalarengusse tehtud panuse indikaator. Arvestada tuleks ka loodud töökohtade kvaliteeti ja nõutavat oskuste taset. |
| --- | --- | --- |

14)

Järgmist mittetäielikku soovituslike kriteeriumide loetelu võib kasutada abi piirkondliku panuse väljendamiseks, kuivõrd see aitab kaasa täiendavate investeeringute ja meetmete ligimeelitamisele piirkonnas. Kõnealused abi positiivsed mõjud võivada olla nii otsesed (nt otseselt loodud uued töökohad) kui ka kaudsed (nt kohalik uuendustegevus).

—

Investeeringuga otseselt loodud töökohtade arv on oluline regionaalarengusse tehtud panuse indikaator. Arvestada tuleks ka loodud töökohtade kvaliteeti ja nõutavat oskuste taset.

| — | Kohalikus tarnevõrgustikus oleks võib-olla võimalik luua isegi rohkem töökohti, mis aitaks kaasa investeeringu integreerimisel kõnealusesse piirkonda ning mis tagaks ulatuslikuma edasikanduva mõju tekke. Seetõttu võetakse arvesse ka kaudselt loodud töökohtade arvu. |
| --- | --- |

—

Kohalikus tarnevõrgustikus oleks võib-olla võimalik luua isegi rohkem töökohti, mis aitaks kaasa investeeringu integreerimisel kõnealusesse piirkonda ning mis tagaks ulatuslikuma edasikanduva mõju tekke. Seetõttu võetakse arvesse ka kaudselt loodud töökohtade arvu.

| — | Abisaaja võetud kohustust korraldada laiaulatuslikku koolitustegevust oma töötajate (üldiste ja spetsiifiliste) oskuste parandamiseks nähakse tegurina, mis aitab kaasa regionaalarengule. Rõhku pannakse ka koolitusele, millega parandatakse töötajate teadmisi ja tööalast konkurentsivõimet väljaspool ettevõtet. Üldist ja erikoolitust, millele koolitusabi andmine on heaks kiidetud, ei loeta regionaalabi positiivseks mõjuks, et vältida kattumist. |
| --- | --- |

—

Abisaaja võetud kohustust korraldada laiaulatuslikku koolitustegevust oma töötajate (üldiste ja spetsiifiliste) oskuste parandamiseks nähakse tegurina, mis aitab kaasa regionaalarengule. Rõhku pannakse ka koolitusele, millega parandatakse töötajate teadmisi ja tööalast konkurentsivõimet väljaspool ettevõtet. Üldist ja erikoolitust, millele koolitusabi andmine on heaks kiidetud, ei loeta regionaalabi positiivseks mõjuks, et vältida kattumist.

| — | Väline mastaabisääst või muu regionaalarengu vaatevinklist saadud kasu võib tekkida läheduse tõttu (kompleksne mõju). Ettevõtjate koondumine sama tööstusharu raames võimaldab üksikutel tehastel rohkem spetsialiseeruda, mille tulemuseks on suurenenud tõhusus. Füüsiline lähedus lihtsustab ettevõtjatevahelist ideede-, teadmiste- ja teabevahetust. Majandustegevuse kontsentreerumine tõmbab ligi palju tööotsijaid, mis tagab ettevõtjatele suure valiku erinevate oskustega töötajaid. Tagatud on juurdepääs õigus- ja kaubandusteenustele, mis parandab tootlikkust. Majandustegevuse kontsentreerumine võib üldiselt samuti meelitada ligi teisi investeeringuid, mis omakorda suurendavad positiivset edasikanduvat mõju (positiivne mõjuring). |
| --- | --- |

—

Väline mastaabisääst või muu regionaalarengu vaatevinklist saadud kasu võib tekkida läheduse tõttu (kompleksne mõju). Ettevõtjate koondumine sama tööstusharu raames võimaldab üksikutel tehastel rohkem spetsialiseeruda, mille tulemuseks on suurenenud tõhusus. Füüsiline lähedus lihtsustab ettevõtjatevahelist ideede-, teadmiste- ja teabevahetust. Majandustegevuse kontsentreerumine tõmbab ligi palju tööotsijaid, mis tagab ettevõtjatele suure valiku erinevate oskustega töötajaid. Tagatud on juurdepääs õigus- ja kaubandusteenustele, mis parandab tootlikkust. Majandustegevuse kontsentreerumine võib üldiselt samuti meelitada ligi teisi investeeringuid, mis omakorda suurendavad positiivset edasikanduvat mõju (positiivne mõjuring).

| — | Investeeringud sisaldavad tehnilisi teadmisi ning need võivad olla allikaks märkimisväärsele tehnosiirdele (teadmiste levik). Tehnoloogiamahukates tööstusharudes tehtavate investeeringute puhul on tehnosiire abisaavatesse piirkondadesse tõenäolisem. Selles suhtes on oluline ka teadmiste leviku tase ja spetsiifika. |
| --- | --- |

—

Investeeringud sisaldavad tehnilisi teadmisi ning need võivad olla allikaks märkimisväärsele tehnosiirdele (teadmiste levik). Tehnoloogiamahukates tööstusharudes tehtavate investeeringute puhul on tehnosiire abisaavatesse piirkondadesse tõenäolisem. Selles suhtes on oluline ka teadmiste leviku tase ja spetsiifika.

| — | Samuti võib arvesse võtta projekti panust piirkonna suutlikkusse luua kohaliku uuendustegevuse kaudu uusi tehnoloogiaid. Uue tootmisüksuse koostööd kohalike kõrgkoolidega võib pidada selles suhtes positiivseks nähtuseks. |
| --- | --- |

—

Samuti võib arvesse võtta projekti panust piirkonna suutlikkusse luua kohaliku uuendustegevuse kaudu uusi tehnoloogiaid. Uue tootmisüksuse koostööd kohalike kõrgkoolidega võib pidada selles suhtes positiivseks nähtuseks.

| — | Investeeringu kestus ja võimalikud järgnevad investeeringud näitavad ettevõtja kestvat osalemist piirkonna arengus. |
| --- | --- |

—

Investeeringu kestus ja võimalikud järgnevad investeeringud näitavad ettevõtja kestvat osalemist piirkonna arengus.

| 15) | EFTA riike kutsutakse eelkõige toetuma varasemate riigiabi kavade või meetmete hindamisele, abi andvate ametiasutuste tehtud mõjuhinnangutele, eksperdiarvamustele ja muudele võimalikele uuringutele, mis on seotud hinnatava investeerimisprojektiga. Abisaaja äriplaan võib anda teavet loodavate töökohtade arvu, makstavate palkade (majapidamiste jõukuse kasvu kohta edasikanduva mõjuna), kohalike tootjate läbimüügi ja investeeringust tuleneva käibe kohta, mis võib toetada piirkonna arengut täiendavate maksutulude kaudu. |
| --- | --- |

15)

EFTA riike kutsutakse eelkõige toetuma varasemate riigiabi kavade või meetmete hindamisele, abi andvate ametiasutuste tehtud mõjuhinnangutele, eksperdiarvamustele ja muudele võimalikele uuringutele, mis on seotud hinnatava investeerimisprojektiga. Abisaaja äriplaan võib anda teavet loodavate töökohtade arvu, makstavate palkade (majapidamiste jõukuse kasvu kohta edasikanduva mõjuna), kohalike tootjate läbimüügi ja investeeringust tuleneva käibe kohta, mis võib toetada piirkonna arengut täiendavate maksutulude kaudu.

| 16) | Vajaduse korral tuleb arvesse võtta ka seoseid kavandatava investeerimisprojekti ja riikliku strateegilise võrdlusraamistiku ning rakenduskavade vahel, mida kaasrahastatakse struktuurifondidest. |
| --- | --- |

16)

Vajaduse korral tuleb arvesse võtta ka seoseid kavandatava investeerimisprojekti ja riikliku strateegilise võrdlusraamistiku ning rakenduskavade vahel, mida kaasrahastatakse struktuurifondidest.

2.2.   Abimeetme asjakohasus

| 17) | Investeerimistoetuste vormis riigiabi ei ole ainuke EFTA riikidele kättesaadav poliitiline vahend, millega toetada ebasoodsas olukorras olevates piirkondades investeeringuid ja töökohtade loomist. EFTA riigid võivad kasutada selliseid üldisi meetmeid nagu infrastruktuuri arendamine, hariduse ja koolituse kvaliteedi tõhustamine või üldise ärikeskkonna parandamine. |
| --- | --- |

17)

Investeerimistoetuste vormis riigiabi ei ole ainuke EFTA riikidele kättesaadav poliitiline vahend, millega toetada ebasoodsas olukorras olevates piirkondades investeeringuid ja töökohtade loomist. EFTA riigid võivad kasutada selliseid üldisi meetmeid nagu infrastruktuuri arendamine, hariduse ja koolituse kvaliteedi tõhustamine või üldise ärikeskkonna parandamine.

| 18) | Kui EFTA riik on kaalunud muid poliitikavahendeid ja kindlaks on tehtud sellise valikvahendi nagu konkreetsele ettevõtjale antava riigiabi eelised, peetakse vastavat meedet asjakohaseks vahendiks. Järelevalveamet võtab eelkõige arvesse mis tahes mõjuhinnangut, mille EFTA riik võib olla kavandatud meetme kohta koostanud. |
| --- | --- |

18)

Kui EFTA riik on kaalunud muid poliitikavahendeid ja kindlaks on tehtud sellise valikvahendi nagu konkreetsele ettevõtjale antava riigiabi eelised, peetakse vastavat meedet asjakohaseks vahendiks. Järelevalveamet võtab eelkõige arvesse mis tahes mõjuhinnangut, mille EFTA riik võib olla kavandatud meetme kohta koostanud.

2.3.   Ergutav mõju

| 19) | Abimeetme ergutava mõju analüüs on ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise üks kõige olulisemaid elemente. Järelevalveamet hindab, kas kavandatav abi on vajalik, et tekiks „tegelik ergutav mõju selliste investeeringute tegemisele, mida abi andmiseta abisaavas piirkonnas ei tehtaks” (11). Kõnealune hindamine toimub kahel tasandil: esiteks üldisel, menetluslikul tasandil ja teiseks üksikasjalikumal, majanduslikul tasandil. |
| --- | --- |

19)

Abimeetme ergutava mõju analüüs on ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise üks kõige olulisemaid elemente. Järelevalveamet hindab, kas kavandatav abi on vajalik, et tekiks „tegelik ergutav mõju selliste investeeringute tegemisele, mida abi andmiseta abisaavas piirkonnas ei tehtaks” (11). Kõnealune hindamine toimub kahel tasandil: esiteks üldisel, menetluslikul tasandil ja teiseks üksikasjalikumal, majanduslikul tasandil.

| 20) | Regionaalabi suuniste punktis 30 sätestatakse regionaalabi ergutava mõju ametliku hindamise üldkriteeriumid. Kõnealuseid kriteeriume kohaldatakse igasuguse regionaalabi, mitte ainult ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi suhtes. |
| --- | --- |

20)

Regionaalabi suuniste punktis 30 sätestatakse regionaalabi ergutava mõju ametliku hindamise üldkriteeriumid. Kõnealuseid kriteeriume kohaldatakse igasuguse regionaalabi, mitte ainult ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi suhtes.

| 21) | Käesoleva teatisega hõlmatud ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi korral kontrollib järelevalveamet üksikasjalikult, „et abi oleks vajalik investeeringule ergutava mõju avaldamiseks” (12). Kõnealuse üksikasjaliku hindamise eesmärk on kindlaks määrata, kas abi aitab tegelikult kaasa abisaaja käitumise muutumisele nii, et ta teeb kõnealusesse abistatavasse piirkonda (täiendavaid) investeeringuid. On mitmeid mõjuvaid põhjuseid, miks ettevõtja oma tegevuse teatavasse piirkonda kolib, ka juhul, kui sellega ei kaasne abi andmist. |
| --- | --- |

21)

Käesoleva teatisega hõlmatud ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi korral kontrollib järelevalveamet üksikasjalikult, „et abi oleks vajalik investeeringule ergutava mõju avaldamiseks” (12). Kõnealuse üksikasjaliku hindamise eesmärk on kindlaks määrata, kas abi aitab tegelikult kaasa abisaaja käitumise muutumisele nii, et ta teeb kõnealusesse abistatavasse piirkonda (täiendavaid) investeeringuid. On mitmeid mõjuvaid põhjuseid, miks ettevõtja oma tegevuse teatavasse piirkonda kolib, ka juhul, kui sellega ei kaasne abi andmist.

| 22) | Kui ühtekuuluvuspoliitikast tulenevat võrdsete võimaluste eesmärki arvesse võttes aitab abi kaasa kõnealuse eesmärgi saavutamisele, on abi ergutavat mõju võimalik tõestada kahe erineva stsenaariumi korral:






  i) | abi stimuleerib investeerimisotsust vastu võtma, sest investeering, mis ei oleks ettevõtja jaoks abi mittesaamise korral mitte üheski teises asukohas kasumlik, võib aset leida abistatavas piirkonnas (13); |
| --- | --- | --- |

22)

Kui ühtekuuluvuspoliitikast tulenevat võrdsete võimaluste eesmärki arvesse võttes aitab abi kaasa kõnealuse eesmärgi saavutamisele, on abi ergutavat mõju võimalik tõestada kahe erineva stsenaariumi korral:

i)

abi stimuleerib investeerimisotsust vastu võtma, sest investeering, mis ei oleks ettevõtja jaoks abi mittesaamise korral mitte üheski teises asukohas kasumlik, võib aset leida abistatavas piirkonnas (13);

| ii) | abi stimuleerib tegema kavandatava investeeringu just kõnealusesse piirkonda, sest sellega hüvitatakse abistatavas piirkonnas paiknemisega seotud netopuudujäägid ja -kulud. |
| --- | --- |

ii)

abi stimuleerib tegema kavandatava investeeringu just kõnealusesse piirkonda, sest sellega hüvitatakse abistatavas piirkonnas paiknemisega seotud netopuudujäägid ja -kulud.

| 23) | EFTA riik peaks järelevalveametile tõendama abi ergutava mõju olemasolu. EFTA riik peab esitama selged tõendid selle kohta, et abil on reaalne mõju investeeringu või asukoha valikule. EFTA riik peab teatama, kumba stsenaariumit kohaldatakse. Üksikasjaliku hindamise võimaldamiseks peab EFTA riik esitama mitte ainult abistatavat projekti käsitleva teabe, vaid ka vastupidise stsenaariumi üksikasjaliku kirjelduse, mille kohaselt EFTA riik abisaajale abi ei anna. |
| --- | --- |

23)

EFTA riik peaks järelevalveametile tõendama abi ergutava mõju olemasolu. EFTA riik peab esitama selged tõendid selle kohta, et abil on reaalne mõju investeeringu või asukoha valikule. EFTA riik peab teatama, kumba stsenaariumit kohaldatakse. Üksikasjaliku hindamise võimaldamiseks peab EFTA riik esitama mitte ainult abistatavat projekti käsitleva teabe, vaid ka vastupidise stsenaariumi üksikasjaliku kirjelduse, mille kohaselt EFTA riik abisaajale abi ei anna.

| 24) | Esimese stsenaariumi puhul võib EFTA riik tõendada abi ergutava mõju olemasolu, esitades ettevõtja dokumendid, millest nähtub, et investeering ei oleks ilma abita kasumlik ning et muud asukohta kui kõnealune abistatav piirkond ei ole võimalik kasutada. |
| --- | --- |

24)

Esimese stsenaariumi puhul võib EFTA riik tõendada abi ergutava mõju olemasolu, esitades ettevõtja dokumendid, millest nähtub, et investeering ei oleks ilma abita kasumlik ning et muud asukohta kui kõnealune abistatav piirkond ei ole võimalik kasutada.

| 25) | Teise stsenaariumi puhul võib EFTA riik tõendada abi ergutava mõju olemasolu, esitades ettevõtja dokumente, millest nähtub, et asukoha abistatavas piirkonnas paiknemisel tekkivaid kulusid ja tulusid on võrreldud kulude ja tuludega, mis tekiksid asukoha paiknemisel mõnes teises piirkonnas. Järelevalveamet peab nimetatud võrdlusstsenaariume realistlikeks pidama. |
| --- | --- |

25)

Teise stsenaariumi puhul võib EFTA riik tõendada abi ergutava mõju olemasolu, esitades ettevõtja dokumente, millest nähtub, et asukoha abistatavas piirkonnas paiknemisel tekkivaid kulusid ja tulusid on võrreldud kulude ja tuludega, mis tekiksid asukoha paiknemisel mõnes teises piirkonnas. Järelevalveamet peab nimetatud võrdlusstsenaariume realistlikeks pidama.

| 26) | EFTA riike kutsutakse eriti üles kasutama riskianalüüse (sealhulgas asukohaga seotud riskide hindamisi), finantsaruandeid, äriplaane, eksperdiarvamusi ja muid hinnatava investeerimisprojektiga seotud uuringuid. Dokumendid, mis sisaldavad teavet nõudlus-, kulu- ja finantsprognooside kohta, ning investeerimiskomisjonile esitatud ja mitmesuguseid investeerimisstsenaariume pakkuvad dokumendid või finantsturgudele esitatud dokumendid võivad abi ergutava mõju olemasolu tõendamisele kaasa aidata. |
| --- | --- |

26)

EFTA riike kutsutakse eriti üles kasutama riskianalüüse (sealhulgas asukohaga seotud riskide hindamisi), finantsaruandeid, äriplaane, eksperdiarvamusi ja muid hinnatava investeerimisprojektiga seotud uuringuid. Dokumendid, mis sisaldavad teavet nõudlus-, kulu- ja finantsprognooside kohta, ning investeerimiskomisjonile esitatud ja mitmesuguseid investeerimisstsenaariume pakkuvad dokumendid või finantsturgudele esitatud dokumendid võivad abi ergutava mõju olemasolu tõendamisele kaasa aidata.

| 27) | Selles kontekstis ja eelkõige esimese stsenaariumi puhul võib kasumlikkuse taset hinnata meetodite abil, mida kõnealuses valdkonnas üldiselt kasutatakse ning mis võivad hõlmata järgmist: meetodid projekti nüüdispuhasväärtuse (NPV), sisemise tasuvusläve (IRR) või kasutatud kapitalilt saadud kasumi (ROCE) hindamiseks. |
| --- | --- |

27)

Selles kontekstis ja eelkõige esimese stsenaariumi puhul võib kasumlikkuse taset hinnata meetodite abil, mida kõnealuses valdkonnas üldiselt kasutatakse ning mis võivad hõlmata järgmist: meetodid projekti nüüdispuhasväärtuse (NPV), sisemise tasuvusläve (IRR) või kasutatud kapitalilt saadud kasumi (ROCE) hindamiseks.

| 28) | Kui abi ei muuda abisaaja käitumist, stimuleerides (täiendavate) investeeringute tegemist kõnealuses abistatavas piirkonnas, siis ei ole ergutav mõju piirkondlike eesmärkide saavutamiseks piisavalt tugev. Kui abil puudub piirkondlike eesmärkide saavutamiseks piisav ergutav mõju, võib kõnealust abi pidada ettevõtjale antud vabaks rahaks. Seetõttu ei kiideta ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise käigus abi heaks juhul, kui ilmneb, et sama investeering tehtaks piirkonda ka ilma abita. |
| --- | --- |

28)

Kui abi ei muuda abisaaja käitumist, stimuleerides (täiendavate) investeeringute tegemist kõnealuses abistatavas piirkonnas, siis ei ole ergutav mõju piirkondlike eesmärkide saavutamiseks piisavalt tugev. Kui abil puudub piirkondlike eesmärkide saavutamiseks piisav ergutav mõju, võib kõnealust abi pidada ettevõtjale antud vabaks rahaks. Seetõttu ei kiideta ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise käigus abi heaks juhul, kui ilmneb, et sama investeering tehtaks piirkonda ka ilma abita.

2.4.   Abi proportsionaalsus

| 29) | Selleks, et regionaalabi oleks proportsionaalne, peab abi suurus ja osatähtsus piirduma minimaalsega, mis on vajalik selleks, et investeering tehtaks abistatavasse piirkonda. |
| --- | --- |

29)

Selleks, et regionaalabi oleks proportsionaalne, peab abi suurus ja osatähtsus piirduma minimaalsega, mis on vajalik selleks, et investeering tehtaks abistatavasse piirkonda.

| 30) | Regionaalabi suunistega on üldiselt tagatud, et regionaalabi oleks proportsionaalne abistatavaid piirkondi mõjutavate probleemide tõsidusega, kohaldades regionaalabi ülemmäärasid ja vähendades neid ülemmäärasid ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi puhul automaatselt ja järk-järgult (vt punkte 1 ja 3). |
| --- | --- |

30)

Regionaalabi suunistega on üldiselt tagatud, et regionaalabi oleks proportsionaalne abistatavaid piirkondi mõjutavate probleemide tõsidusega, kohaldades regionaalabi ülemmäärasid ja vähendades neid ülemmäärasid ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi puhul automaatselt ja järk-järgult (vt punkte 1 ja 3).

| 31) | Regionaalabi juhtumite korral, kus tuleb teha süvahindamine, on vajalik uurida üksikasjalikumalt, kas regionaalabi suunistele vastav proportsionaalsuse üldpõhimõte on täidetud. |
| --- | --- |

31)

Regionaalabi juhtumite korral, kus tuleb teha süvahindamine, on vajalik uurida üksikasjalikumalt, kas regionaalabi suunistele vastav proportsionaalsuse üldpõhimõte on täidetud.

| 32) | Esimeses stsenaariumis, st investeerimisstiimuli puhul, peetakse abi üldiselt proportsionaalseks, kui abi tõttu vastab investeeringu tasuvus ettevõtja muudest investeerimisprojektidest saadavale tavapärasele tasuvusele või ettevõtja kapitalikuludele tervikuna või kõnealuses valdkonnas üldiselt saadavale tulule. |
| --- | --- |

32)

Esimeses stsenaariumis, st investeerimisstiimuli puhul, peetakse abi üldiselt proportsionaalseks, kui abi tõttu vastab investeeringu tasuvus ettevõtja muudest investeerimisprojektidest saadavale tavapärasele tasuvusele või ettevõtja kapitalikuludele tervikuna või kõnealuses valdkonnas üldiselt saadavale tulule.

| 33) | Teises stsenaariumis, st asukohaga seotud stiimuli puhul, peetakse abi üldiselt proportsionaalseks, kui see võrdub abi saava ettevõtja poolt abistatavas piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude ja mõnes muus piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude vahega. Arvesse tuleb võtta kõiki kõnealuseid kulusid ja tulusid, kaasa arvatud näiteks halduskulud, transpordikulud, koolitusabiga mitte hõlmatud koolituskulud ning palga erinevused. |
| --- | --- |

33)

Teises stsenaariumis, st asukohaga seotud stiimuli puhul, peetakse abi üldiselt proportsionaalseks, kui see võrdub abi saava ettevõtja poolt abistatavas piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude ja mõnes muus piirkonnas tehtava investeeringu puhaskulude vahega. Arvesse tuleb võtta kõiki kõnealuseid kulusid ja tulusid, kaasa arvatud näiteks halduskulud, transpordikulud, koolitusabiga mitte hõlmatud koolituskulud ning palga erinevused.

| 34) | Puhaskulud, mida loetakse seotuks piirkondliku mahajäämusega, vähendavad investeeringu kasumlikkust. Seetõttu võib ergutava mõju analüüsimisel kasutatud arvutusi kasutada ka abi proportsionaalsuse hindamisel. |
| --- | --- |

34)

Puhaskulud, mida loetakse seotuks piirkondliku mahajäämusega, vähendavad investeeringu kasumlikkust. Seetõttu võib ergutava mõju analüüsimisel kasutatud arvutusi kasutada ka abi proportsionaalsuse hindamisel.

| 35) | EFTA riik peab proportsionaalsust tõendama asjakohaste dokumentide alusel, kasutades näiteks punktis 26 nimetatud dokumente. |
| --- | --- |

35)

EFTA riik peab proportsionaalsust tõendama asjakohaste dokumentide alusel, kasutades näiteks punktis 26 nimetatud dokumente.

| 36) | Abi osatähtsus ei tohi mingil juhul olla suurem kui regionaalabi ülemmäärad, mida on korrigeeritud regionaalabi suunistes kirjeldatud vähendamise mehhanismi abil. |
| --- | --- |

36)

Abi osatähtsus ei tohi mingil juhul olla suurem kui regionaalabi ülemmäärad, mida on korrigeeritud regionaalabi suunistes kirjeldatud vähendamise mehhanismi abil.

3.   Abi negatiivne mõju

| 37) | Turuosade ja võimaliku liigse tootmisvõimsuse hindamiseks struktuuriliselt langevatel turgudel peab järelevalveamet määratlema asjaomase kauba- ja geograafilise turu. Üldiselt (14) peaksid asjaomased turud olema juba määratletud süvahindamise objektiks olevate regionaalabi meetmete puhul. |
| --- | --- |

37)

Turuosade ja võimaliku liigse tootmisvõimsuse hindamiseks struktuuriliselt langevatel turgudel peab järelevalveamet määratlema asjaomase kauba- ja geograafilise turu. Üldiselt (14) peaksid asjaomased turud olema juba määratletud süvahindamise objektiks olevate regionaalabi meetmete puhul.

| 38) | Kaks kõige olulisemat abist tulenevate võimalike negatiivsete mõjude indikaatorit on juba esitatud regionaalabi suuniste punktis 57 – suur turuosa ja võimalik liigne tootmisvõimsus struktuuriliselt langevatel turgudel. Kõnealused indikaatorid on seotud kahe konkurentsi kontekstis kahjusid käsitleva teooriaga, millest üks käsitleb turuvõimu loomist ja teine ebatõhusate turustruktuuride loomist või säilimist. Kõnealust kahte indikaatorit mõõdetakse juba enne uurimismenetluse algatamist. Kõigi lõplikul tasakaalustamisel vajaminevate tegurite leidmiseks täpsustatakse kahe kõnealuse indikaatori hindamist süvahindamise käigus. Kolmas põhjalikult hindamisele kuuluv abi võimalike negatiivsete mõjude indikaator on abi mõju kaubandusele. Kuigi kõnealust kolme indikaatorit peetakse ulatuslikele investeerimisprojektidele antavast regionaalabist tuleneda võivateks peamisteks negatiivseteks mõjudeks, ei välista järelevalveamet, et erijuhtudel võivad asjakohased olla ka teised indikaatorid. |
| --- | --- |

38)

Kaks kõige olulisemat abist tulenevate võimalike negatiivsete mõjude indikaatorit on juba esitatud regionaalabi suuniste punktis 57 – suur turuosa ja võimalik liigne tootmisvõimsus struktuuriliselt langevatel turgudel. Kõnealused indikaatorid on seotud kahe konkurentsi kontekstis kahjusid käsitleva teooriaga, millest üks käsitleb turuvõimu loomist ja teine ebatõhusate turustruktuuride loomist või säilimist. Kõnealust kahte indikaatorit mõõdetakse juba enne uurimismenetluse algatamist. Kõigi lõplikul tasakaalustamisel vajaminevate tegurite leidmiseks täpsustatakse kahe kõnealuse indikaatori hindamist süvahindamise käigus. Kolmas põhjalikult hindamisele kuuluv abi võimalike negatiivsete mõjude indikaator on abi mõju kaubandusele. Kuigi kõnealust kolme indikaatorit peetakse ulatuslikele investeerimisprojektidele antavast regionaalabist tuleneda võivateks peamisteks negatiivseteks mõjudeks, ei välista järelevalveamet, et erijuhtudel võivad asjakohased olla ka teised indikaatorid.

| 39) | Eelkõige keskendub järelevalveamet turuvõimu ja liigse tootmisvõimsuse mõistetega seotud negatiivsetele mõjudele. Juhtumite puhul, kus abi stimuleerib investeerimisotsust muutma ja seega kus investeeringut ilma abita ei tehtaks (ergutava mõju esimene stsenaarium). |
| --- | --- |

39)

Eelkõige keskendub järelevalveamet turuvõimu ja liigse tootmisvõimsuse mõistetega seotud negatiivsetele mõjudele. Juhtumite puhul, kus abi stimuleerib investeerimisotsust muutma ja seega kus investeeringut ilma abita ei tehtaks (ergutava mõju esimene stsenaarium).

| 40) | Kui võrdlusanalüüs siiski annab alust arvata, et investeering oleks tehtud igal juhul ka ilma abita, kuigi võib-olla teises asukohas (teine stsenaarium), ja kui abi on proportsionaalne, siis oleksid võimalikud konkurentsimoonutuste tunnused, nagu suur turuosa ja tootmisvõimsuse kasv ebatõhusatel turgudel, abist sõltumata põhimõtteliselt samasugused. |
| --- | --- |

40)

Kui võrdlusanalüüs siiski annab alust arvata, et investeering oleks tehtud igal juhul ka ilma abita, kuigi võib-olla teises asukohas (teine stsenaarium), ja kui abi on proportsionaalne, siis oleksid võimalikud konkurentsimoonutuste tunnused, nagu suur turuosa ja tootmisvõimsuse kasv ebatõhusatel turgudel, abist sõltumata põhimõtteliselt samasugused.

3.1.   Erainvesteeringute väljatõrjumine

3.1.1.   Turuvõim

| 41) | Väheste turuosalistega turul (tüüpiline olukord ulatuslike investeerimisprojektide puhul) optimaalse investeerimistaseme kindlaksmääramisel võtab iga ettevõtja arvesse tema konkurentide tehtud investeeringuid. Kui ettevõtja investeerib abi tõttu rohkem, võivad konkurendid sellele reageerida oma kulutuste vähendamise kaudu selles valdkonnas. Sellisel juhul on abi tulemuseks erainvesteeringute väljatõrjumine. Kui selle tulemusena konkurentide olukord nõrgeneb või nad on sunnitud isegi turult lahkuma, moonutab abi konkurentsi. Nagu punktis 38 on märgitud, eristatakse regionaalabi suunistes juhtumeid, kus abisaajal on turuvõim, ja juhtumeid, kus abi tulemuseks on märkimisväärne tootmisvõimsuse suurenemine langeval turul. |
| --- | --- |

41)

Väheste turuosalistega turul (tüüpiline olukord ulatuslike investeerimisprojektide puhul) optimaalse investeerimistaseme kindlaksmääramisel võtab iga ettevõtja arvesse tema konkurentide tehtud investeeringuid. Kui ettevõtja investeerib abi tõttu rohkem, võivad konkurendid sellele reageerida oma kulutuste vähendamise kaudu selles valdkonnas. Sellisel juhul on abi tulemuseks erainvesteeringute väljatõrjumine. Kui selle tulemusena konkurentide olukord nõrgeneb või nad on sunnitud isegi turult lahkuma, moonutab abi konkurentsi. Nagu punktis 38 on märgitud, eristatakse regionaalabi suunistes juhtumeid, kus abisaajal on turuvõim, ja juhtumeid, kus abi tulemuseks on märkimisväärne tootmisvõimsuse suurenemine langeval turul.

| 42) | Üldiselt moonutab kontsentreeritud turul ühele abisaajale antud abi tõenäolisemalt turgu, kuna iga ettevõtja otsus mõjutab tema konkurente tõenäoliselt otsesemalt. See kehtib eriti juhul, kui subsideeritakse turgu valitsevas seisundis olevat ettevõtjat. Kui abisaaja suudab abi tõttu säilitada või suurendada oma turuvõimu, (15) võib ulatuslikele investeerimisprojektidele antaval regionaalabil olla pidurdav mõju konkurentide investeerimisotsustele ning seetõttu võib see tekitada konkurentsimoonutusi. See oleks tarbijatele kahjulik. Seetõttu soovib järelevalveamet piirata riigiabi andmist turuvõimu omavatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

42)

Üldiselt moonutab kontsentreeritud turul ühele abisaajale antud abi tõenäolisemalt turgu, kuna iga ettevõtja otsus mõjutab tema konkurente tõenäoliselt otsesemalt. See kehtib eriti juhul, kui subsideeritakse turgu valitsevas seisundis olevat ettevõtjat. Kui abisaaja suudab abi tõttu säilitada või suurendada oma turuvõimu, (15) võib ulatuslikele investeerimisprojektidele antaval regionaalabil olla pidurdav mõju konkurentide investeerimisotsustele ning seetõttu võib see tekitada konkurentsimoonutusi. See oleks tarbijatele kahjulik. Seetõttu soovib järelevalveamet piirata riigiabi andmist turuvõimu omavatele ettevõtjatele.

| 43) | Kõigi regionaalabi juhtumite puhul, mis ületavad teatamiskohustuse piirmäära (regionaalabi suuniste punkt 53), peab järelevalveamet hindama (regionaalabi suuniste punkti 57 alapunkt a) abisaaja (või kontserni, kuhu ta kuulub) osa asjaomase toote või asjaomaste toodete läbimüügist asjaomastel kauba- ja geograafilistel turgudel. Turuosa võib olla siiski ainult esialgseks viiteks võimalikele probleemidele. Seetõttu võtab järelevalveamet süvahinnangus vajaduse korral arvesse ka muid tegureid, näiteks turustruktuuri, kontrollides turu kontsentratsiooni, (16) võimalikke turuletuleku takistusi, (17) ostujõudu (18) ja takistusi turult lahkumisel. |
| --- | --- |

43)

Kõigi regionaalabi juhtumite puhul, mis ületavad teatamiskohustuse piirmäära (regionaalabi suuniste punkt 53), peab järelevalveamet hindama (regionaalabi suuniste punkti 57 alapunkt a) abisaaja (või kontserni, kuhu ta kuulub) osa asjaomase toote või asjaomaste toodete läbimüügist asjaomastel kauba- ja geograafilistel turgudel. Turuosa võib olla siiski ainult esialgseks viiteks võimalikele probleemidele. Seetõttu võtab järelevalveamet süvahinnangus vajaduse korral arvesse ka muid tegureid, näiteks turustruktuuri, kontrollides turu kontsentratsiooni, (16) võimalikke turuletuleku takistusi, (17) ostujõudu (18) ja takistusi turult lahkumisel.

| 44) | Järelevalveamet võtab arvesse investeerimiseelseid ja -järgseid turuosi ning nendega seotud muid tegureid (tavaliselt aasta enne investeeringu algust ja aasta pärast lõpliku tootmisvõimsuse saavutamist). Negatiivsete mõjude üksikasjalikul hindamisel võtab järelevalveamet arvesse asjaolu, et kui mõned investeerimisprojektid viiakse ellu suhteliselt lühikese aja jooksul (üks või kaks aastat), siis enamik ulatuslikke investeerimisprojekte võtavad palju rohkem aega. Seetõttu on enamasti vaja turgude arengut pikaajaliselt analüüsida. Järelevalveamet teadvustab siiski asjaolu, et nimetatud pikaajalised analüüsid on spekulatiivsemad, eriti siis, kui on tegemist volatiilsete turgudega või turgudega, kus on toimumas kiire tehnoloogiline muutus. Seetõttu, mida pikaajalisem ja seega spekulatiivsem on analüüs, seda vähem kaalu antakse turuvõimu võimalikule negatiivsele mõjule või tõrjuvale käitumisele. |
| --- | --- |

44)

Järelevalveamet võtab arvesse investeerimiseelseid ja -järgseid turuosi ning nendega seotud muid tegureid (tavaliselt aasta enne investeeringu algust ja aasta pärast lõpliku tootmisvõimsuse saavutamist). Negatiivsete mõjude üksikasjalikul hindamisel võtab järelevalveamet arvesse asjaolu, et kui mõned investeerimisprojektid viiakse ellu suhteliselt lühikese aja jooksul (üks või kaks aastat), siis enamik ulatuslikke investeerimisprojekte võtavad palju rohkem aega. Seetõttu on enamasti vaja turgude arengut pikaajaliselt analüüsida. Järelevalveamet teadvustab siiski asjaolu, et nimetatud pikaajalised analüüsid on spekulatiivsemad, eriti siis, kui on tegemist volatiilsete turgudega või turgudega, kus on toimumas kiire tehnoloogiline muutus. Seetõttu, mida pikaajalisem ja seega spekulatiivsem on analüüs, seda vähem kaalu antakse turuvõimu võimalikule negatiivsele mõjule või tõrjuvale käitumisele.

3.1.2.   Ebatõhusate turustruktuuride loomine või säilitamine

| 45) | Kui konkurents on tõhus, on ebatõhusad ettevõtjad sunnitud turult lahkuma. Pikemas perspektiivis edendab nimetatud protsess tehnoloogilist arengut ja piiratud vahendite tõhusat kasutamist majanduses. Riigiabist tulenev oluline tootmisvõimsuse kasv ebatõhusal turul võib aga ebaõiglaselt moonutada konkurentsi, kuna liigne tootmisvõimsus võib viia kasumimarginaali pingestumiseni ning konkurentide tootmisvõimsuse vähenemiseni või isegi nende turult lahkumiseni. See võib viia olukorrani, kus konkurendid, kes oleksid muidu suutelised turule jääma, sunnitakse riigiabi tulemusena sealt lahkuma. See võib takistada ka madalate tegevuskuludega ettevõtjatel turule tulla ja nõrgestada konkurentide stiimuleid tegeleda uuendustegevusega. Selle tulemuseks on ebatõhusad turustruktuurid, mis on pikemas perspektiivis kahjulikud ka tarbijatele. |
| --- | --- |

45)

Kui konkurents on tõhus, on ebatõhusad ettevõtjad sunnitud turult lahkuma. Pikemas perspektiivis edendab nimetatud protsess tehnoloogilist arengut ja piiratud vahendite tõhusat kasutamist majanduses. Riigiabist tulenev oluline tootmisvõimsuse kasv ebatõhusal turul võib aga ebaõiglaselt moonutada konkurentsi, kuna liigne tootmisvõimsus võib viia kasumimarginaali pingestumiseni ning konkurentide tootmisvõimsuse vähenemiseni või isegi nende turult lahkumiseni. See võib viia olukorrani, kus konkurendid, kes oleksid muidu suutelised turule jääma, sunnitakse riigiabi tulemusena sealt lahkuma. See võib takistada ka madalate tegevuskuludega ettevõtjatel turule tulla ja nõrgestada konkurentide stiimuleid tegeleda uuendustegevusega. Selle tulemuseks on ebatõhusad turustruktuurid, mis on pikemas perspektiivis kahjulikud ka tarbijatele.

| 46) | Hindamaks, kas abi võib kasutada ebatõhusate turustruktuuride loomiseks või säilitamiseks, nagu eespool mainiti, võtab järelevalveamet arvesse projektiga loodud täiendavat tootmisvõimsust ning seda, kas turg on ebatõhus (19). Regionaalabi suuniste kohaselt peetakse täiendavat tootmisvõimsust problemaatiliseks ainult siis, kui see on loodud ebatõhusal turul ja kui täiendav tootmisvõimsus moodustab rohkem kui viis protsenti kõnealusest turust. |
| --- | --- |

46)

Hindamaks, kas abi võib kasutada ebatõhusate turustruktuuride loomiseks või säilitamiseks, nagu eespool mainiti, võtab järelevalveamet arvesse projektiga loodud täiendavat tootmisvõimsust ning seda, kas turg on ebatõhus (19). Regionaalabi suuniste kohaselt peetakse täiendavat tootmisvõimsust problemaatiliseks ainult siis, kui see on loodud ebatõhusal turul ja kui täiendav tootmisvõimsus moodustab rohkem kui viis protsenti kõnealusest turust.

| 47) | Kuna absoluutses languses oleval turul loodud tootmisvõimsus on tavaliselt moonutavam kui suhtelises languses oleval turul loodud tootmisvõimsus, siis teeb järelevalveamet vahet juhtumitel, mille puhul asjaomane turg on pikemas perspektiivis struktuurilises languses (kasv on negatiivne), ja juhtumitel, mille puhul asjaomane turg on suhtelises languses (kasv on positiivne, kuid ei ületa võrdluseks olevat kasvumäära (vt punkti 48)). Kui projektiga loodud tootmisvõimsus hõlmab struktuuriliselt absoluutses languses olevat turgu, siis loeb järelevalveamet seda kaalumisel negatiivseks elemendiks, mille kompenseerimine mis tahes positiivsete elementidega on ebatõenäoline. Sellisel juhul on ka kaheldav, kas kõnealune piirkond saab projektist pikemas perspektiivis kasu. |
| --- | --- |

47)

Kuna absoluutses languses oleval turul loodud tootmisvõimsus on tavaliselt moonutavam kui suhtelises languses oleval turul loodud tootmisvõimsus, siis teeb järelevalveamet vahet juhtumitel, mille puhul asjaomane turg on pikemas perspektiivis struktuurilises languses (kasv on negatiivne), ja juhtumitel, mille puhul asjaomane turg on suhtelises languses (kasv on positiivne, kuid ei ületa võrdluseks olevat kasvumäära (vt punkti 48)). Kui projektiga loodud tootmisvõimsus hõlmab struktuuriliselt absoluutses languses olevat turgu, siis loeb järelevalveamet seda kaalumisel negatiivseks elemendiks, mille kompenseerimine mis tahes positiivsete elementidega on ebatõenäoline. Sellisel juhul on ka kaheldav, kas kõnealune piirkond saab projektist pikemas perspektiivis kasu.

| 48) | Turu ebatõhususe mõõtmiseks kasutatakse tavaliselt võrdlust EMP viimase viie aasta SKPga enne projekti alustamist (võrdlusmäär). Andmed varasema arengu kohta on vabalt kättesaadavad ning vähem spekulatiivsed kui tulevikku suunatud prognoosid. Süvahindamises võib järelevalveamet siiski arvesse võtta ka oodatavaid tulevasi suundumusi, kuna tootmisvõimsuse suurenemise mõju hakkab väljenduma investeeringu tegemisele järgnevatel aastatel. Indikaatoriteks võivad olla asjaomaste turgude ennustatav kasv ja oodatav tootmisvõimsuse rakendamise aste, samuti tootmisvõimsuse kasvu tõenäoline mõju konkurentidele hindade ja kasumimarginaali kaudu. |
| --- | --- |

48)

Turu ebatõhususe mõõtmiseks kasutatakse tavaliselt võrdlust EMP viimase viie aasta SKPga enne projekti alustamist (võrdlusmäär). Andmed varasema arengu kohta on vabalt kättesaadavad ning vähem spekulatiivsed kui tulevikku suunatud prognoosid. Süvahindamises võib järelevalveamet siiski arvesse võtta ka oodatavaid tulevasi suundumusi, kuna tootmisvõimsuse suurenemise mõju hakkab väljenduma investeeringu tegemisele järgnevatel aastatel. Indikaatoriteks võivad olla asjaomaste turgude ennustatav kasv ja oodatav tootmisvõimsuse rakendamise aste, samuti tootmisvõimsuse kasvu tõenäoline mõju konkurentidele hindade ja kasumimarginaali kaudu.

| 49) | Kogemus näitab ka seda, et mõnel juhul ei pruugi asjaomase toote kasv EMPs olla õige võrdluspunkt abi mõju hindamiseks, eriti siis, kui turg on üleilmne ning kõnealuse toote tootmine või tarbimine EMPs on vähene. Sellisel juhul uurib järelevalveamet laiemalt abi mõju turustruktuuridele, võttes eelkõige arvesse selle potentsiaali tõrjuda välja EMPs tegutsevad tootjad. |
| --- | --- |

49)

Kogemus näitab ka seda, et mõnel juhul ei pruugi asjaomase toote kasv EMPs olla õige võrdluspunkt abi mõju hindamiseks, eriti siis, kui turg on üleilmne ning kõnealuse toote tootmine või tarbimine EMPs on vähene. Sellisel juhul uurib järelevalveamet laiemalt abi mõju turustruktuuridele, võttes eelkõige arvesse selle potentsiaali tõrjuda välja EMPs tegutsevad tootjad.

3.2.   Negatiivne mõju kaubandusele

| 50) | Nagu selgitatud regionaalabi suuniste punktis 2, eristab regionaalabi geograafiline spetsiifilisus seda teistest horisontaalse abi vormidest. Regionaalabile on omane, et selle eesmärk on mõjutada investorite otsust, kuhu oma investeerimisprojekt suunata. Kui regionaalabi tasakaalustab piirkondlikust mahajäämusest tulenevaid täiendavaid kulusid ja toetab abisaavasse piirkonda tehtavaid täiendavaid investeeringuid, siis see mitte ainult ei aita kaasa kõnealuse piirkonna arengule, vaid toetab ka ühtekuuluvust ja on kasulik kogu EMP-le (20). Regionaalabi võimalikke negatiivseid asukohaga seotud mõjusid on regionaalabi suunistes ja regionaalabi kaartides teataval määral juba arvestatud ja piiratud, määratledes selgelt piirkonnad, kus võib regionaalabi anda, võttes arvesse võrdsete võimaluste ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärke ning abikõlbliku abi osatähtsuseid. Abi ei saa anda selleks, et meelitada investeeringuid väljapoole kõnealuseid piirkondi. Kõnealuste suuniste kohaldamisalasse kuuluvate ulatuslike investeerimisprojektide hindamisel peaks järelevalveameti käsutuses olema kogu vajalik teave selle hindamiseks, kas riigiabi andmise tulemusena kaob EMPs märkimisväärne arv olemasolevaid töökohti. |
| --- | --- |

50)

Nagu selgitatud regionaalabi suuniste punktis 2, eristab regionaalabi geograafiline spetsiifilisus seda teistest horisontaalse abi vormidest. Regionaalabile on omane, et selle eesmärk on mõjutada investorite otsust, kuhu oma investeerimisprojekt suunata. Kui regionaalabi tasakaalustab piirkondlikust mahajäämusest tulenevaid täiendavaid kulusid ja toetab abisaavasse piirkonda tehtavaid täiendavaid investeeringuid, siis see mitte ainult ei aita kaasa kõnealuse piirkonna arengule, vaid toetab ka ühtekuuluvust ja on kasulik kogu EMP-le (20). Regionaalabi võimalikke negatiivseid asukohaga seotud mõjusid on regionaalabi suunistes ja regionaalabi kaartides teataval määral juba arvestatud ja piiratud, määratledes selgelt piirkonnad, kus võib regionaalabi anda, võttes arvesse võrdsete võimaluste ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärke ning abikõlbliku abi osatähtsuseid. Abi ei saa anda selleks, et meelitada investeeringuid väljapoole kõnealuseid piirkondi. Kõnealuste suuniste kohaldamisalasse kuuluvate ulatuslike investeerimisprojektide hindamisel peaks järelevalveameti käsutuses olema kogu vajalik teave selle hindamiseks, kas riigiabi andmise tulemusena kaob EMPs märkimisväärne arv olemasolevaid töökohti.

| 51) | Täpsemalt öeldes, juhul kui investeeringud suurendavad riigiabi andmise tõttu turu tootmisvõimsust, tekib oht, et abi mõjutab negatiivselt tootmist või investeeringuid EMP teistes piirkondades. See on eriti tõenäoline siis, kui tootmisvõimsuse suurendamine ületab turukasvu. Nii juhtub tavaliselt ulatuslike investeerimisprojektide puhul, mis täidavad regionaalabi suuniste punkti 57 teise kriteeriumi tingimused. Negatiivne mõju kaubandusele, mis tuleneb majandustegevuse vähenemisest abi mittesaavates piirkondades, võib väljenduda töökohtade kaotusena kõnealustel turgudel, allhankijate (21) kahjumina ja positiivsete välismõjude (nt koondumisefekt, teadmiste levik, haridus ja koolitus, jne) kadumise tulemusena. |
| --- | --- |

51)

Täpsemalt öeldes, juhul kui investeeringud suurendavad riigiabi andmise tõttu turu tootmisvõimsust, tekib oht, et abi mõjutab negatiivselt tootmist või investeeringuid EMP teistes piirkondades. See on eriti tõenäoline siis, kui tootmisvõimsuse suurendamine ületab turukasvu. Nii juhtub tavaliselt ulatuslike investeerimisprojektide puhul, mis täidavad regionaalabi suuniste punkti 57 teise kriteeriumi tingimused. Negatiivne mõju kaubandusele, mis tuleneb majandustegevuse vähenemisest abi mittesaavates piirkondades, võib väljenduda töökohtade kaotusena kõnealustel turgudel, allhankijate (21) kahjumina ja positiivsete välismõjude (nt koondumisefekt, teadmiste levik, haridus ja koolitus, jne) kadumise tulemusena.

4.   Abi mõjude tasakaalustamine

| 52) | Olles kindlaks teinud, et abi on vajalik investeeringute tegemise stimuleerimiseks kõnealuses piirkonnas, võrdleb järelevalveamet ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi positiivseid ja negatiivseid mõjusid. Abi üldist mõju EMP ühtekuuluvusele kontrollitakse tähelepanelikult. Järelevalveamet ei kasuta käesolevas teatises sätestatud kriteeriume mehaaniliselt, vaid annab üldhinnangu nende suhtelisele tähtsusele. Mõjude kaalumisel ei ole ükski tegur eraldiseisvana otsustava tähtsusega ning samuti ei saa ühtki tegurite kombinatsiooni iseenesest pidada piisavaks, et tagada kokkusobivus ühisturuga. |
| --- | --- |

52)

Olles kindlaks teinud, et abi on vajalik investeeringute tegemise stimuleerimiseks kõnealuses piirkonnas, võrdleb järelevalveamet ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi positiivseid ja negatiivseid mõjusid. Abi üldist mõju EMP ühtekuuluvusele kontrollitakse tähelepanelikult. Järelevalveamet ei kasuta käesolevas teatises sätestatud kriteeriume mehaaniliselt, vaid annab üldhinnangu nende suhtelisele tähtsusele. Mõjude kaalumisel ei ole ükski tegur eraldiseisvana otsustava tähtsusega ning samuti ei saa ühtki tegurite kombinatsiooni iseenesest pidada piisavaks, et tagada kokkusobivus ühisturuga.

| 53) | Järelevalveamet on eelkõige arvamusel, et investeeringute ligimeelitamine vaesematesse piirkondadesse (määratletuna kõrgema regionaalabi ülemmäära alusel) on EMP sisesele ühtekuuluvusele kasulikum kui kõnealuse investeeringu tegemine soodsamas olukorras olevasse piirkonda. Seega, kui teises stsenaariumis, kus tuleb esitada tõendid alternatiivse asukoha kohta, leitakse hindamise tulemusel, et ilma abita oleks investeering tehtud vaesemasse piirkonda (mida suurem piirkondlik mahajäämus, seda suurem maksimaalne regionaalabi osatähtsus) või piirkonda, millel arvatakse olevat samasugune mahajäämus kui sihtpiirkonnal (sama suur maksimaalne regionaalabi osatähtsus), loetakse seda kaalumisel negatiivseks elemendiks, mida positiivsed elemendid tõenäoliselt ei kompenseeri, kuna see on vastuolus regionaalabi aluspõhimõtetega. Teisalt ollakse üldiselt seisukohal, et sellise regionaalabi positiivne mõju, millega kompenseeritakse ainult puhaskulude vahe võrreldes arenenuma alternatiivse investeerimise sihtkohaga (ja mis täidab seega eespool nimetatud proportsionaalsuse nõuded ning „positiivse mõju” tingimused, mis hõlmavad eesmärki, asjakohasust ja ergutavat mõju), kaalub tasakaalustamise tulemusena üle kõik uue investeeringu alternatiivse sihtkohaga seotud negatiivsed mõjud. |
| --- | --- |

53)

Järelevalveamet on eelkõige arvamusel, et investeeringute ligimeelitamine vaesematesse piirkondadesse (määratletuna kõrgema regionaalabi ülemmäära alusel) on EMP sisesele ühtekuuluvusele kasulikum kui kõnealuse investeeringu tegemine soodsamas olukorras olevasse piirkonda. Seega, kui teises stsenaariumis, kus tuleb esitada tõendid alternatiivse asukoha kohta, leitakse hindamise tulemusel, et ilma abita oleks investeering tehtud vaesemasse piirkonda (mida suurem piirkondlik mahajäämus, seda suurem maksimaalne regionaalabi osatähtsus) või piirkonda, millel arvatakse olevat samasugune mahajäämus kui sihtpiirkonnal (sama suur maksimaalne regionaalabi osatähtsus), loetakse seda kaalumisel negatiivseks elemendiks, mida positiivsed elemendid tõenäoliselt ei kompenseeri, kuna see on vastuolus regionaalabi aluspõhimõtetega. Teisalt ollakse üldiselt seisukohal, et sellise regionaalabi positiivne mõju, millega kompenseeritakse ainult puhaskulude vahe võrreldes arenenuma alternatiivse investeerimise sihtkohaga (ja mis täidab seega eespool nimetatud proportsionaalsuse nõuded ning „positiivse mõju” tingimused, mis hõlmavad eesmärki, asjakohasust ja ergutavat mõju), kaalub tasakaalustamise tulemusena üle kõik uue investeeringu alternatiivse sihtkohaga seotud negatiivsed mõjud.

| 54) | Selliste usaldusväärsete tõendite olemasolu korral, mis tõendavad, et riigiabi andmise tulemusena kaob EMPs märkimisväärne arv olemasolevaid töökohti, mis oleksid tõenäoliselt muidu keskpikas ajavahemikus säilinud, tuleb kõnealuse olemasoleva asukohaga seotud sotsiaalseid ja majanduslikke mõjusid tasakaalustamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

54)

Selliste usaldusväärsete tõendite olemasolu korral, mis tõendavad, et riigiabi andmise tulemusena kaob EMPs märkimisväärne arv olemasolevaid töökohti, mis oleksid tõenäoliselt muidu keskpikas ajavahemikus säilinud, tuleb kõnealuse olemasoleva asukohaga seotud sotsiaalseid ja majanduslikke mõjusid tasakaalustamisel arvesse võtta.

| 55) | Järelevalveamet võib järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklis 6 sätestatud ametliku uurimismenetluse järel viia menetluse lõpule nimetatud protokolli artikli 7 kohase otsusega. |
| --- | --- |

55)

Järelevalveamet võib järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 II osa artiklis 6 sätestatud ametliku uurimismenetluse järel viia menetluse lõpule nimetatud protokolli artikli 7 kohase otsusega.

| 56) | Järelevalveamet võib otsustada abi heaks kiita, keelata või seada selle heakskiitmisele tingimusi (22). Kui järelevalveamet võtab vastu tingimusliku otsuse vastavalt nimetatud protokolli artikli 7 lõikele 4, võib ta sellele võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks ja proportsionaalsuse tagamiseks lisada tingimusi. Eelkõige võib järelevalveamet vähendada teatatud abi summat või abi osatähtsust tasemeni, mida peetakse proportsionaalseks ja seega ühisturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

56)

Järelevalveamet võib otsustada abi heaks kiita, keelata või seada selle heakskiitmisele tingimusi (22). Kui järelevalveamet võtab vastu tingimusliku otsuse vastavalt nimetatud protokolli artikli 7 lõikele 4, võib ta sellele võimalike konkurentsimoonutuste piiramiseks ja proportsionaalsuse tagamiseks lisada tingimusi. Eelkõige võib järelevalveamet vähendada teatatud abi summat või abi osatähtsust tasemeni, mida peetakse proportsionaalseks ja seega ühisturuga kokkusobivaks.

---

(1)  See peatükk vastab komisjoni teatisele ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide kohta (ELT C 223, 16.9.2009, lk 3).

(2)  Käesolev peatükk regionaalabi kohta aastateks 2007–2013 vastab komisjoni teatisele „Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013” (ELT C 54, 4.3.2006, lk 13).

(3)  http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

(4)  Vt regionaalabi suuniste punktis 49 ja joonealustes märkustes 46 ja 47 esitatud määratlust.

(5)  Vt regionaalabi suuniste osa 4.3.

(6)  Vt regionaalabi suuniste punkt 56.

(7)  Vt regionaalabi suuniste punkt 53.

(8)  Vt järelevalveameti mitut valdkonda hõlmava raamprogrammi piirkondliku abi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele peatüki 26A lõike 26A.3 punkti 4, mis vastas Euroopa Komisjoni mitut valdkonda hõlmavale raamprogrammile piirkondliku abi andmiseks ulatuslikele investeerimisprojektidele (EÜT C 70, 19.3.2002, lk 8, parandatud ELTs C 263, 1.11.2003, lk 3).

(9)  Vt regionaalabi suuniste punkt 57.

(10)  Vt riigiabi tegevuskava punkte 11 ja 20 (KOM(2005) 107 (lõplik)).

(11)  Vt regionaalabi suuniste punkt 30.

(12)  Vt regionaalabi suuniste punkt 57.

(13)  Sellised investeeringud võivad luua tingimused jätkuinvesteeringutele, mis on elujõulised ka ilma täiendava abita.

(14)  Kui asjaomaste turgude määratlusega seoses tekib kahtlusi, määratleb järelevalveamet need oma otsuses, mis käsitleb protokolli nr 3 artikli 1 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse algatamist.

(15)  Turuvõim on võim mõjutada turuhindu, toodangut, kaupade ja teenuste valikut või kvaliteeti või muid turu konkurentsiparameetreid olulise ajavahemiku jooksul.

(16)  Sellel otstarbel võib järelevalveamet kaaluda Herfindahli-Hirschmani indeksi kasutamist. Kõnealune indeks annab esialgse pildi turustruktuurist. Väheste turuosalistega turul, kus mitmed neist omavad suhteliselt suurt turuosa, ei pruugi abisaaja suur turuosa tekitada suuri konkurentsiprobleeme.

(17)  Turuletuleku takistused hõlmavad õiguslikke takistusi (eriti intellektuaalomandiõigusi), mastaabi- ja mitmekülgsussäästu ning võrgustikele ja infrastruktuurile juurdepääsu tõkkeid Kui abi antakse turule, kus abisaajaks on turgu valitsev ettevõtja, võivad võimalikud turuletuleku takistused suurendada abisaaja võimalikku turuvõimu ning seega ka kõnealuse turuvõimu võimalikku negatiivset mõju.

(18)  Kui turul on tugevad ostjad, on tõenäosus väiksem, et abisaaja tõstab tugevatest ostjatest hoolimata hindu.

(19)  Kõnealuses kontekstis peetakse turgu ebatõhusaks, kui selle keskmine aastane kasvumäär võrdlusperioodil ei ületa SKP kasvumäära EMPs.

(20)  Abisaavas piirkonnas äritegevuse elavnemine või elatustaseme tõus võivad suurendada EMP muudest piirkondadest pärit toodete ja teenuste nõudlust.

(21)  Eriti kui nad tegutsevad piirkonna kohalikel turgudel.

(22)  Kui abi antakse olemasoleva regionaalabi kava alusel, tuleb siiski arvestada, et EFTA riik jätab endale võimaluse anda sellist abi kuni tasemeni, mis vastab maksimaalselt lubatavale summale, mida 100 miljoni euro suuruste abikõlblike kuludega investeering võib kohaldatavate eeskirjade alusel saada.

---

Parandused

| 2.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/23

---

Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 277, 21. oktoober 2005
  )

Leheküljel 1 põhjenduses 2

asendatakse

| „(2) | Vastavalt asutamislepingule tuleb ühise põllumajanduspoliitika ja selle rakendamise erimeetodite väljatöötamisel arvesse võtta põllumajandustegevuse erilist laadi, mis tuleneb põllumajanduse sotsiaalsest struktuurist ning struktuurilistest ja looduslikest erinevustest eri maapiirkondade vahel.” |
| --- | --- |

„(2)

Vastavalt asutamislepingule tuleb ühise põllumajanduspoliitika ja selle rakendamise erimeetodite väljatöötamisel arvesse võtta põllumajandustegevuse erilist laadi, mis tuleneb põllumajanduse sotsiaalsest struktuurist ning struktuurilistest ja looduslikest erinevustest eri maapiirkondade vahel.”

järgmisega:

| „(2) | Vastavalt asutamislepingule tuleb ühise põllumajanduspoliitika ja selle rakendamise erimeetodite väljatöötamisel arvesse võtta põllumajandustegevuse erilist laadi, mis tuleneb põllumajanduse sotsiaalsest struktuurist ning struktuurilistest ja looduslikest erinevustest eri põllumajanduspiirkondade vahel.” |
| --- | --- |

„(2)

Vastavalt asutamislepingule tuleb ühise põllumajanduspoliitika ja selle rakendamise erimeetodite väljatöötamisel arvesse võtta põllumajandustegevuse erilist laadi, mis tuleneb põllumajanduse sotsiaalsest struktuurist ning struktuurilistest ja looduslikest erinevustest eri põllumajanduspiirkondade vahel.”

Leheküljel 17 artikli 28 lõike 1 punktis c

asendatakse

„..., võib toetust anda ainult lõikes 2 nimetatud mikroettevõtete poolt ühenduse uute nõuetega vastavusse viimiseks tehtavatele investeeringutele. ...”

järgmisega:

„..., võib toetust anda ainult lõikes 3 nimetatud mikroettevõtete poolt ühenduse uute nõuetega vastavusse viimiseks tehtavatele investeeringutele. ...”

---

| 2.8.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 206/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 206/24

---

Poliitika- ja julgeolekukomitee 3. juuli 2012. aasta otsuse EU BAM Rafah/1/2012 (Rafahi piiriületuspunktis läbiviidava Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EU BAM Rafah) juhi ametisse nimetamise kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 186, 14. juuli 2012
  )

Kaanel sisukorras ja leheküljel 30

asendatakse

„(2012/382/EL)”

järgmisega:

„(2012/382/ÜVJP)”.

---