# Euroopan unionin L 206/2012

| | ISSN 1977-0812
  doi:10.3000/19770812.L_2012.206.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 206 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 55. vuosikerta2. elokuu 2012 |

ISSN 1977-0812

doi:10.3000/19770812.L_2012.206.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 206

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

55. vuosikerta2. elokuu 2012

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | | 2012/453/EU |
| | * | Neuvoston päätös, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2012, ETA:n sekakomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta ETA-sopimuksen liitteen XX (Ympäristö) muuttamiseen | 1 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 705/2012, annettu 1 päivänä elokuuta 2012, Afganistanin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, ryhmiin, yrityksiin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 753/2011 11 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanosta | 5 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 706/2012, annettu 1 päivänä elokuuta 2012, tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 175. kerran | 7 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 707/2012, annettu 1 päivänä elokuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 9 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2012/454/YUTP, annettu 1 päivänä elokuuta 2012, Afganistanin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, ryhmiin, yrityksiin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/486/YUTP täytäntöönpanosta | 11 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

2012/453/EU

*

Neuvoston päätös, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2012, ETA:n sekakomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta ETA-sopimuksen liitteen XX (Ympäristö) muuttamiseen

1

ASETUKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 705/2012, annettu 1 päivänä elokuuta 2012, Afganistanin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, ryhmiin, yrityksiin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 753/2011 11 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanosta

5

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 706/2012, annettu 1 päivänä elokuuta 2012, tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 175. kerran

7

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 707/2012, annettu 1 päivänä elokuuta 2012, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

9

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston täytäntöönpanopäätös 2012/454/YUTP, annettu 1 päivänä elokuuta 2012, Afganistanin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, ryhmiin, yrityksiin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/486/YUTP täytäntöönpanosta

11

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 98/10/KOL, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2010, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 81. kerran lisäämällä niihin uusi luku perusteista suurten investointihankkeiden alueellisen tuen perusteelliseksi arvioimiseksi | 13 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 98/10/KOL, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2010, valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 81. kerran lisäämällä niihin uusi luku perusteista suurten investointihankkeiden alueellisen tuen perusteelliseksi arvioimiseksi

13

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen (EUVL L 277, 21.10.2005) | 23 |
| | * | Oikaistaan poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös EU BAM Rafah/1/2012, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2012, Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) johtajan nimittämisestä (EUVL L 186, 14.7.2012) | 24 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen (EUVL L 277, 21.10.2005)

(EUVL L 277, 21.10.2005)

23

*

Oikaistaan poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös EU BAM Rafah/1/2012, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2012, Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) johtajan nimittämisestä (EUVL L 186, 14.7.2012)

(EUVL L 186, 14.7.2012)

24

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 2.8.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

annettu 10 päivänä heinäkuuta 2012,

ETA:n sekakomiteassa esitettävästä Euroopan unionin kannasta ETA-sopimuksen liitteen XX (Ympäristö) muuttamiseen

(2012/453/EU)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan yhdessä 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 28 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2894/94 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta verkkopalvelujen osalta 19 päivänä lokakuuta 2009 annettu komission asetus (EY) N:o 976/2009 (2) olisi otettava osaksi Euroopan talousalueesta tehtyä sopimusta (3), jäljempänä ’ETA-sopimus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta verkkopalvelujen osalta 19 päivänä lokakuuta 2009 annettu komission asetus (EY) N:o 976/2009 (2) olisi otettava osaksi Euroopan talousalueesta tehtyä sopimusta (3), jäljempänä ’ETA-sopimus’.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta niiden säännösten osalta, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden on mahdollistettava yhteisön toimielimille ja elimille pääsy paikkatietoaineistoihin ja paikkatietopalveluihin yhdenmukaisin edellytyksin, 29 päivänä maaliskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 268/2010 (4) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta niiden säännösten osalta, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden on mahdollistettava yhteisön toimielimille ja elimille pääsy paikkatietoaineistoihin ja paikkatietopalveluihin yhdenmukaisin edellytyksin, 29 päivänä maaliskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 268/2010 (4) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 976/2009 muuttamisesta latauspalvelujen ja muunnospalvelujen osalta 23 päivänä marraskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 1088/2010 (5) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 976/2009 muuttamisesta latauspalvelujen ja muunnospalvelujen osalta 23 päivänä marraskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 1088/2010 (5) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (4) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta paikkatietoaineistojen ja -palvelujen yhteentoimivuuden osalta 23 päivänä marraskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 1089/2010 (6) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta paikkatietoaineistojen ja -palvelujen yhteentoimivuuden osalta 23 päivänä marraskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 1089/2010 (6) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.

| (5) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta paikkatietoaineistojen ja -palvelujen yhteentoimivuuden osalta annetun asetuksen (EU) N:o 1089/2010 muuttamisesta 4 päivänä helmikuuta 2011 annettu komission asetus (EU) N:o 102/2011 (7) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta, |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta paikkatietoaineistojen ja -palvelujen yhteentoimivuuden osalta annetun asetuksen (EU) N:o 1089/2010 muuttamisesta 4 päivänä helmikuuta 2011 annettu komission asetus (EU) N:o 102/2011 (7) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta,

| (6) | ETA-sopimuksen liite XX (Ympäristö) olisi siten muutettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

ETA-sopimuksen liite XX (Ympäristö) olisi siten muutettava tämän mukaisesti.

| (7) | Unionin kannan ETA:n sekakomiteassa olisi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen, |
| --- | --- |

(7)

Unionin kannan ETA:n sekakomiteassa olisi perustuttava tähän päätökseen liitettyyn päätösluonnokseen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

ETA:n sekakomiteassa esitettävä Euroopan unionin kanta ETA-sopimuksen liitteen XX (Ympäristö) ehdotettuun muuttamiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn luonnokseen ETA:n sekakomitean päätökseksi.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

V. SHIARLY

---

(1)  EYVL L 305, 30.11.1994, s. 6.

1

(2)  EUVL L 274, 20.10.2009, s. 9.

2

(3)  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

3

(4)  EUVL L 83, 30.3.2010, s. 8.

4

(5)  EUVL L 323, 8.12.2010, s. 1.

5

(6)  EUVL L 323, 8.12.2010, s. 11.

6

(7)  EUVL L 31, 5.2.2011, s. 13.

7

---

LUONNOS

ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2012,

annettu ...,

ETA-sopimuksen liitteen XX (Ympäristö) muuttamisesta

ETA:n SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sopimuksen liite XX muutettiin .. päivänä ...kuuta ... annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o .... (1). |
| --- | --- |

(1)

Sopimuksen liite XX muutettiin .. päivänä ...kuuta ... annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o .... (1).

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta verkkopalvelujen osalta 19 päivänä lokakuuta 2009 annettu komission asetus (EY) N:o 976/2009 (2) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta verkkopalvelujen osalta 19 päivänä lokakuuta 2009 annettu komission asetus (EY) N:o 976/2009 (2) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (3) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta niiden säännösten osalta, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden on mahdollistettava yhteisön toimielimille ja elimille pääsy paikkatietoaineistoihin ja paikkatietopalveluihin yhdenmukaisin edellytyksin, 29 päivänä maaliskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 268/2010 (3) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(3)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta niiden säännösten osalta, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden on mahdollistettava yhteisön toimielimille ja elimille pääsy paikkatietoaineistoihin ja paikkatietopalveluihin yhdenmukaisin edellytyksin, 29 päivänä maaliskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 268/2010 (3) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 976/2009 muuttamisesta latauspalvelujen ja muunnospalvelujen osalta 23 päivänä marraskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 1088/2010 (4) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 976/2009 muuttamisesta latauspalvelujen ja muunnospalvelujen osalta 23 päivänä marraskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 1088/2010 (4) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (5) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta paikkatietoaineistojen ja -palvelujen yhteentoimivuuden osalta 23 päivänä marraskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 1089/2010 (5) olisi otettava osaksi sopimusta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta paikkatietoaineistojen ja -palvelujen yhteentoimivuuden osalta 23 päivänä marraskuuta 2010 annettu komission asetus (EU) N:o 1089/2010 (5) olisi otettava osaksi sopimusta.

| (6) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta paikkatietoaineistojen ja -palvelujen yhteentoimivuuden osalta annetun asetuksen (EU) N:o 1089/2010 muuttamisesta 4 päivänä helmikuuta 2011 annettu komission asetus (EU) N:o 102/2011 (6) olisi otettava osaksi sopimusta, |
| --- | --- |

(6)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta paikkatietoaineistojen ja -palvelujen yhteentoimivuuden osalta annetun asetuksen (EU) N:o 1089/2010 muuttamisesta 4 päivänä helmikuuta 2011 annettu komission asetus (EU) N:o 102/2011 (6) olisi otettava osaksi sopimusta,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan sopimuksen liite XX seuraavasti:

| 1. | Korvataan 1j kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY) a ja b mukautuksen teksti seuraavasti:






  ”a) | EFTA-valtioiden osalta 6 artiklan a ja b alakohdassa ja 7 artiklan 3 kohdassa asetettujen määräaikojen katsotaan käsittävän kolmen vuoden lisäajan. |
| --- | --- | --- |

1.

Korvataan 1j kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY) a ja b mukautuksen teksti seuraavasti:

”a)

EFTA-valtioiden osalta 6 artiklan a ja b alakohdassa ja 7 artiklan 3 kohdassa asetettujen määräaikojen katsotaan käsittävän kolmen vuoden lisäajan.

| b) | EFTA-valtioiden osalta 21 artiklan 2 ja 3 kohdassa ja 24 artiklan 1 kohdassa mainittujen määräaikojen katsotaan käsittävän kolmen vuoden lisäajan.” |
| --- | --- |

b)

EFTA-valtioiden osalta 21 artiklan 2 ja 3 kohdassa ja 24 artiklan 1 kohdassa mainittujen määräaikojen katsotaan käsittävän kolmen vuoden lisäajan.”

| 2. | Lisätään 1jb kohtaan (komission päätös 2009/442/EY) mukautus seuraavasti:
  ”Tätä sopimusta sovellettaessa päätöksen säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:






  a) | EFTA-valtioiden osalta 11 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa mainittu vuosi on sama kuin 18 artiklassa, sellaisena kuin se on mukautettuna EFTA-valtioihin, mainittu vuosi. |
| --- | --- | --- |

2.

Lisätään 1jb kohtaan (komission päätös 2009/442/EY) mukautus seuraavasti:

”Tätä sopimusta sovellettaessa päätöksen säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:

a)

EFTA-valtioiden osalta 11 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa mainittu vuosi on sama kuin 18 artiklassa, sellaisena kuin se on mukautettuna EFTA-valtioihin, mainittu vuosi.

| b) | EFTA-valtioiden osalta 18 artiklassa mainitun päivämäärän katsotaan käsittävän kolmen vuoden lisäajan.” |
| --- | --- |

b)

EFTA-valtioiden osalta 18 artiklassa mainitun päivämäärän katsotaan käsittävän kolmen vuoden lisäajan.”

| 3. | Lisätään 1jb kohdan (komission päätös 2009/442/EY) jälkeen kohdat seuraavasti:






  ”1jc. | 32009 R 0976: komission asetus (EY) N:o 976/2009, annettu 19 päivänä lokakuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta verkkopalvelujen osalta (EUVL L 274, 20.10.2009, s. 9), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | 32010 R 1088: komission asetus (EU) N:o 1088/2010, annettu 23 päivänä marraskuuta 2010 (EUVL L 323, 8.12.2010, s. 1). |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Lisätään 1jb kohdan (komission päätös 2009/442/EY) jälkeen kohdat seuraavasti:

”1jc.

32009 R 0976: komission asetus (EY) N:o 976/2009, annettu 19 päivänä lokakuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta verkkopalvelujen osalta (EUVL L 274, 20.10.2009, s. 9), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

32010 R 1088: komission asetus (EU) N:o 1088/2010, annettu 23 päivänä marraskuuta 2010 (EUVL L 323, 8.12.2010, s. 1).

Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:

EFTA-valtioiden osalta 4 artiklassa mainittujen päivämäärien katsotaan käsittävän kolmen vuoden lisäajan.

| 1jd. | 32010 R 0268: komission asetus (EU) N:o 268/2010, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta niiden säännösten osalta, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden on mahdollistettava yhteisön toimielimille ja elimille pääsy paikkatietoaineistoihin ja paikkatietopalveluihin yhdenmukaisin edellytyksin (EUVL L 83, 30.3.2010, s. 8).
  Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:
  EFTA-valtioiden osalta 8 artiklassa asetettujen määräaikojen katsotaan käsittävän kolmen vuoden lisäajan. |
| --- | --- |

1jd.

32010 R 0268: komission asetus (EU) N:o 268/2010, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta niiden säännösten osalta, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden on mahdollistettava yhteisön toimielimille ja elimille pääsy paikkatietoaineistoihin ja paikkatietopalveluihin yhdenmukaisin edellytyksin (EUVL L 83, 30.3.2010, s. 8).

Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:

EFTA-valtioiden osalta 8 artiklassa asetettujen määräaikojen katsotaan käsittävän kolmen vuoden lisäajan.

| 1je. | 32010 R 1089: komission asetus (EY) N:o 1089/2010, annettu 23 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta paikkatietoaineistojen ja -palvelujen yhteentoimivuuden osalta (EUVL L 323, 8.12.2010, s. 11), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | 32011 R 0102: komission asetus (EU) N:o 102/2011, annettu 4 päivänä helmikuuta 2011 (EUVL L 31, 5.2.2011, s. 13).” |
| --- | --- | --- |

1je.

32010 R 1089: komission asetus (EY) N:o 1089/2010, annettu 23 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/2/EY täytäntöönpanosta paikkatietoaineistojen ja -palvelujen yhteentoimivuuden osalta (EUVL L 323, 8.12.2010, s. 11), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

32011 R 0102: komission asetus (EU) N:o 102/2011, annettu 4 päivänä helmikuuta 2011 (EUVL L 31, 5.2.2011, s. 13).”

2 artikla

Komission asetusten (EY) N:o 976/2009, (EU) N:o 268/2010, (EU) N:o 1088/2010, (EU) N:o 1089/2010 ja (EU) N:o 102/2011 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan ... päivänä ...kuuta ..., jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (7).

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.

Tehty Brysselissä

ETA:n sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

ETA:n sekakomitean sihteerit

---

(1)  EUVL L ...

1

(2)  EUVL L 274, 20.10.2009, s. 9.

2

(3)  EUVL L 83, 30.3.2010, s. 8.

3

(4)  EUVL L 323, 8.12.2010, s. 1.

4

(5)  EUVL L 323, 8.12.2010, s. 11.

5

(6)  EUVL L 31, 5.2.2011, s. 13.

6

(7)  [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.] [Valtiosäännön asettamista vaatimuksista on ilmoitettu.]

7

---

ASETUKSET

| 2.8.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/5

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 705/2012,

annettu 1 päivänä elokuuta 2012,

Afganistanin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, ryhmiin, yrityksiin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) N:o 753/2011 11 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Afganistanin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, ryhmiin, yrityksiin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä 1 päivänä elokuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 753/2011 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto antoi 1 päivänä elokuuta 2011 asetuksen (EU) N:o 753/2011. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto antoi 1 päivänä elokuuta 2011 asetuksen (EU) N:o 753/2011.

| (2) | Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1988 (2011) 30 kohdan nojalla perustettu komitea poisti 19 päivänä heinäkuuta 2012 kaksi henkilöä niiden henkilöiden, ryhmien, yritysten ja yhteisöjen luettelosta, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1988 (2011) 30 kohdan nojalla perustettu komitea poisti 19 päivänä heinäkuuta 2012 kaksi henkilöä niiden henkilöiden, ryhmien, yritysten ja yhteisöjen luettelosta, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä.

| (3) | Asetuksen (EU) N:o 753/2011 liite I olisi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EU) N:o 753/2011 liite I olisi muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Poistetaan tämän asetuksen liitteessä olevat henkilöitä koskevat merkinnät asetuksen (EU) N:o 753/2011 liitteessä I olevasta luettelosta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä elokuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  EUVL L 199, 2.8.2011, s. 1.

1

---

LIITE

1 artiklassa tarkoitetut merkinnät

| 1) | Tahis (alias Tahib). |
| --- | --- |

1)

Tahis (alias Tahib).

| 2) | Abdul Wasay Mu’tasim Agha. (alias (a) Mutasim Aga Jan, (b) Agha Jan, (c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem). |
| --- | --- |

2)

Abdul Wasay Mu’tasim Agha. (alias (a) Mutasim Aga Jan, (b) Agha Jan, (c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem).

---

| 2.8.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/7

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 706/2012,

annettu 1 päivänä elokuuta 2012,

tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 175. kerran

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiettyihin al-Qaida-verkostoa lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan sekä 7 a artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I on luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I on luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.

| (2) | Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 20 päivänä heinäkuuta 2012 poistaa yhden luonnollisen henkilön niiden henkilöiden, ryhmien ja yhteisöjen luettelostaan, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee, tarkasteltuaan kyseisen henkilön tekemiä luettelosta poistamista koskevia pyyntöjä ja Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1904(2009) nojalla perustetun oikeusasiamiehen kokonaisselvitystä. Lisäksi se päätti muuttaa kahta kohtaa luettelossa. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 20 päivänä heinäkuuta 2012 poistaa yhden luonnollisen henkilön niiden henkilöiden, ryhmien ja yhteisöjen luettelostaan, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee, tarkasteltuaan kyseisen henkilön tekemiä luettelosta poistamista koskevia pyyntöjä ja Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1904(2009) nojalla perustetun oikeusasiamiehen kokonaisselvitystä. Lisäksi se päätti muuttaa kahta kohtaa luettelossa.

| (3) | Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitettä I olisi muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitettä I olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä elokuuta 2012.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Ulkopolitiikan välineiden hallinnon päällikkö

---

(1)  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I seuraavasti:

| 1) | Poistetaan luonnollisten henkilöiden luettelosta seuraava:
  ”Ali Mohamed El Heit (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali Di Roma c) Ali Il Barbuto). Syntymäaika: a) 20.3.1970, b) 30.1.1971. Syntymäpaikka: Rouiba, Algeria. Osoite: 3 via Ajraghi, Milano, Italia. Lisätietoja: äidin nimi Hamadche Zoulicha. 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 17.3.2004.” |
| --- | --- |

1)

Poistetaan luonnollisten henkilöiden luettelosta seuraava:

”Ali Mohamed El Heit (alias a) Kamel Mohamed, b) Ali Di Roma c) Ali Il Barbuto). Syntymäaika: a) 20.3.1970, b) 30.1.1971. Syntymäpaikka: Rouiba, Algeria. Osoite: 3 via Ajraghi, Milano, Italia. Lisätietoja: äidin nimi Hamadche Zoulicha. 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 17.3.2004.”

| 2) | Korvataan luonnollisten henkilöiden luettelossa kohta ”Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Osoite: Sudan. Syntynyt 4.12.1964 Tabarkassa, Tunisiassa. Tunisian kansalainen. Passin nro: L335915 (8.11.1996 myönnetty Tunisian passi, jonka voimassaolo päättyi 7.11.2001). Lisätietoja: Italian viranomaisten mukaan oikeuden pakoilija (tilanne marraskuussa 2009). 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 25.6.2003.” seuraavasti:
  ”Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Osoite: Tunisia. Syntynyt 4.12.1964 Tabarkassa, Tunisiassa. Tunisian kansalainen. Passin nro: L335915 (Milanossa, Italiassa 8.11.1996 myönnetty Tunisian passi, jonka voimassaolo päättyi 7.11.2001). Lisätietoja: Muutti Sudanista Tunisiaan vuonna 2011. 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 25.6.2003.” |
| --- | --- |

2)

Korvataan luonnollisten henkilöiden luettelossa kohta ”Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Osoite: Sudan. Syntynyt 4.12.1964 Tabarkassa, Tunisiassa. Tunisian kansalainen. Passin nro: L335915 (8.11.1996 myönnetty Tunisian passi, jonka voimassaolo päättyi 7.11.2001). Lisätietoja: Italian viranomaisten mukaan oikeuden pakoilija (tilanne marraskuussa 2009). 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 25.6.2003.” seuraavasti:

”Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (alias a) Dah Dah, b) Abdelrahmman, c) Bechir). Osoite: Tunisia. Syntynyt 4.12.1964 Tabarkassa, Tunisiassa. Tunisian kansalainen. Passin nro: L335915 (Milanossa, Italiassa 8.11.1996 myönnetty Tunisian passi, jonka voimassaolo päättyi 7.11.2001). Lisätietoja: Muutti Sudanista Tunisiaan vuonna 2011. 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 25.6.2003.”

| 3) | Korvataan luonnollisten henkilöiden luettelossa kohta ”Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (alias a) Dr. Ibrahim ’Awwad Ibrahim ’Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa’, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Arvonimi: Tohtori. Osoite: Irak. Syntynyt vuonna 1971. Syntymäpaikka: Samarrassa Irakissa. Irakin kansalainen. Lisätietoja: a) al-Qaida in Iraqin (AQI) johtaja; b) oleskelee parhaillaan Irakissa; c) vastaa AQI:n laajamittaisten operaatioiden hallinnasta ja johtamisesta; d) tunnetaan yleisimmin sotanimellä (Abu Du’a, Abu Duaa’). 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 5.10.2011.” seuraavasti:
  ”Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (alias a) Dr. Ibrahim ’Awwad Ibrahim ’Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa’, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Arvonimi: Tohtori. Osoite: Irak. Syntynyt vuonna 1971. Syntymäpaikka: a) Samarrassa Irakissa, b) Irakissa. Irakin kansalainen. Lisätietoja: a) al-Qaida in Iraqin (AQI) johtaja; b) oleskelee parhaillaan Irakissa; c) tunnetaan yleisimmin sotanimellä (Abu Du’a, Abu Duaa’). 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 5.10.2011.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan luonnollisten henkilöiden luettelossa kohta ”Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (alias a) Dr. Ibrahim ’Awwad Ibrahim ’Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa’, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Arvonimi: Tohtori. Osoite: Irak. Syntynyt vuonna 1971. Syntymäpaikka: Samarrassa Irakissa. Irakin kansalainen. Lisätietoja: a) al-Qaida in Iraqin (AQI) johtaja; b) oleskelee parhaillaan Irakissa; c) vastaa AQI:n laajamittaisten operaatioiden hallinnasta ja johtamisesta; d) tunnetaan yleisimmin sotanimellä (Abu Du’a, Abu Duaa’). 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 5.10.2011.” seuraavasti:

”Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (alias a) Dr. Ibrahim ’Awwad Ibrahim ’Ali al-Badri al-Samarrai’, b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai, c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i, d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i, e) Abu Du’a, f) Abu Duaa’, g) Dr. Ibrahim, h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi, i) Abu Bakr al-Baghdadi. Arvonimi: Tohtori. Osoite: Irak. Syntynyt vuonna 1971. Syntymäpaikka: a) Samarrassa Irakissa, b) Irakissa. Irakin kansalainen. Lisätietoja: a) al-Qaida in Iraqin (AQI) johtaja; b) oleskelee parhaillaan Irakissa; c) tunnetaan yleisimmin sotanimellä (Abu Du’a, Abu Duaa’). 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 5.10.2011.”

---

| 2.8.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/9

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 707/2012,

annettu 1 päivänä elokuuta 2012,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä elokuuta 2012.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MK | 58,9 |
| TR | 55,3 |
| XS | 32,3 |
| ZZ | 48,8 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 100,7 |
| ZZ | 77,3 |
| 0709 93 10 | TR | 107,5 |
| ZZ | 107,5 |
| 0805 50 10 | AR | 92,1 |
| TR | 91,0 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 101,9 |
| ZZ | 95,4 |
| 0806 10 10 | EG | 227,2 |
| IL | 176,8 |
| IN | 210,3 |
| MA | 251,0 |
| MX | 301,8 |
| TR | 146,5 |
| ZZ | 218,9 |
| 0808 10 80 | AR | 187,9 |
| BR | 91,9 |
| CL | 115,4 |
| NZ | 129,0 |
| US | 181,3 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 136,7 |
| 0808 30 90 | AR | 200,3 |
| CL | 135,9 |
| ZA | 117,3 |
| ZZ | 151,2 |
| 0809 29 00 | TR | 397,6 |
| ZZ | 397,6 |
| 0809 30 | TR | 167,9 |
| ZZ | 167,9 |
| 0809 40 05 | BA | 62,1 |
| IL | 60,5 |
| ZZ | 61,3 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MK

58,9

TR

55,3

XS

32,3

ZZ

48,8

0707 00 05

MK

53,8

TR

100,7

ZZ

77,3

0709 93 10

TR

107,5

ZZ

107,5

0805 50 10

AR

92,1

TR

91,0

UY

96,7

ZA

101,9

ZZ

95,4

0806 10 10

EG

227,2

IL

176,8

IN

210,3

MA

251,0

MX

301,8

TR

146,5

ZZ

218,9

0808 10 80

AR

187,9

BR

91,9

CL

115,4

NZ

129,0

US

181,3

ZA

114,5

ZZ

136,7

0808 30 90

AR

200,3

CL

135,9

ZA

117,3

ZZ

151,2

0809 29 00

TR

397,6

ZZ

397,6

0809 30

TR

167,9

ZZ

167,9

0809 40 05

BA

62,1

IL

60,5

ZZ

61,3

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 2.8.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/11

---

NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS 2012/454/YUTP,

annettu 1 päivänä elokuuta 2012,

Afganistanin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, ryhmiin, yrityksiin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/486/YUTP täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 31 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Afganistanin tilanteen johdosta tiettyihin henkilöihin, ryhmiin, yrityksiin ja yhteisöihin kohdistettavista rajoittavista toimenpiteistä 1 päivänä elokuuta 2011 annetun neuvoston päätöksen 2011/486/YUTP (1) ja erityisesti sen 5 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 1 päivänä elokuuta 2011 päätöksen 2011/486/YUTP. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 1 päivänä elokuuta 2011 päätöksen 2011/486/YUTP.

| (2) | Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1988 (2011) 30 kohdan nojalla perustettu komitea poisti 19 päivänä heinäkuuta 2012 kaksi henkilöä niiden henkilöiden, ryhmien, yritysten ja yhteisöjen luettelosta, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1988 (2011) 30 kohdan nojalla perustettu komitea poisti 19 päivänä heinäkuuta 2012 kaksi henkilöä niiden henkilöiden, ryhmien, yritysten ja yhteisöjen luettelosta, joihin kohdistetaan rajoittavia toimenpiteitä.

| (3) | Päätöksen 2011/486/YUTP liite olisi näin ollen muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(3)

Päätöksen 2011/486/YUTP liite olisi näin ollen muutettava vastaavasti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Poistetaan tämän päätöksen liitteessä olevat henkilöitä koskevat merkinnät päätöksen 2011/486/YUTP liitteessä olevasta luettelosta.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 1 päivänä elokuuta 2012.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  EUVL L 199, 2.8.2011, s. 57.

1

---

LIITE

1 ARTIKLASSA TARKOITETUT MERKINNÄT

| (1) | Tahis (alias Tahib). |
| --- | --- |

(1)

Tahis (alias Tahib).

| (2) | Abdul Wasay Mu’tasim Agha. (alias (a) Mutasim Aga Jan, (b) Agha Jan, (c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem). |
| --- | --- |

(2)

Abdul Wasay Mu’tasim Agha. (alias (a) Mutasim Aga Jan, (b) Agha Jan, (c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem).

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 2.8.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/13

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 98/10/KOL,

annettu 24 päivänä maaliskuuta 2010,

valtiontukea koskevien menettelysääntöjen ja aineellisten sääntöjen muuttamisesta 81. kerran lisäämällä niihin uusi luku perusteista suurten investointihankkeiden alueellisen tuen perusteelliseksi arvioimiseksi

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN (1), joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (2) ja erityisesti sen 61–63 artiklan sekä pöytäkirjan 26,

ottaa huomioon EFTA-valtioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta (3) ja erityisesti sen 24 artiklan ja 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan, sekä katsoo seuraavaa:

Valvontaviranomaisen on valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 24 artiklan nojalla varmistettava ETA-sopimuksen valtiontukimääräysten soveltaminen.

Valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla valvontaviranomainen antaa ilmoituksia ja suuntaviivoja asioista, joita ETA-sopimus koskee, jos kyseisessä sopimuksessa taikka valvonta- ja tuomioistuinsopimuksessa nimenomaisesti näin määrätään tai jos valvontaviranomainen pitää sitä tarpeellisena.

Valvontaviranomainen hyväksyi valtiontukea koskevat menettelysäännöt ja aineelliset säännöt 19 päivänä tammikuuta 1994 (4).

Euroopan yhteisöjen komissio antoi 24 päivänä kesäkuuta 2009 tiedonannon perusteista suurten investointihankkeiden alueellisen tuen perusteelliseksi arvioimiseksi (5).

Tämä tiedonanto on merkityksellinen myös Euroopan talousalueen kannalta.

Euroopan talousalueen valtiontukisääntöjen yhtenäinen soveltaminen on varmistettava koko Euroopan talousalueella.

ETA-sopimuksen liitteen XV lopussa olevan luvun ”Yleistä” II kohdan mukaan valvontaviranomaisen on komissiota kuultuaan annettava säädökset, jotka vastaavat komission antamia säädöksiä.

Valvontaviranomainen on kuullut asiasta Euroopan komissiota ja EFTA-valtioita 12 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyillä kirjeillä (asiat nro 549988, 549990 ja 549991),

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuen suuntaviivoja muutetaan lisäämällä niihin uusi luku perusteista suurten investointihankkeiden alueellisen tuen perusteelliseksi arvioimiseksi. Uusi luku on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 24 päivänä maaliskuuta 2010.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Per SANDERUD

Puheenjohtaja

Kurt JÄGER

Kollegion jäsen

---

(1)  Jäljempänä ’valvontaviranomainen’.

1

(2)  Jäljempänä ’ETA-sopimus’.

2

(3)  Jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’.

3

(4)  Suuntaviivat ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan soveltamista ja tulkitsemista varten, valvontaviranomainen hyväksynyt ja antanut 19 päivänä tammikuuta 1994 (EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1, ja ETA-täydennysosa N:o 32, 3.9.1994, s. 1), sellaisina kuin ne ovat muutettuina, jäljempänä ’valtiontuen suuntaviivat’. Valtiontuen suuntaviivojen päivitetty versio on saatavilla valvontaviranomaisen internet-sivuilla: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

4

(5)  EUVL C 223, 16.9.2009, s. 3.

5

---

LIITE

LUKU PERUSTEISTA SUURTEN INVESTOINTIHANKKEIDEN ALUEELLISEN TUEN PERUSTEELLISEKSI ARVIOIMISEKSI
   (1)

1.   Johdanto

1.1   Aluetukitoimenpiteitä koskevat yleiset säännöt

| 1) | EFTAn valvontaviranomaisen suuntaviivoissa olevassa luvussa alueellisesta valtiontuesta vuosille 2007–2013, jäljempänä ’aluetukea koskevat suuntaviivat’, selvennetään valvontaviranomaisen aluetukiin soveltamaa yleistä lähestymistapaa (2). Ottamatta huomioon aluetuen mahdollisia kielteisiä vaikutuksia kauppaan ja kilpailuun EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, voi aluetukea koskevissa suuntaviivoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti katsoa, että valtiontuki soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan, jos se myönnetään tiettyjen epäedullisessa asemassa olevien alueiden taloudellisen kehityksen edistämiseen ETA:lla. |
| --- | --- |

1)

EFTAn valvontaviranomaisen suuntaviivoissa olevassa luvussa alueellisesta valtiontuesta vuosille 2007–2013, jäljempänä ’aluetukea koskevat suuntaviivat’, selvennetään valvontaviranomaisen aluetukiin soveltamaa yleistä lähestymistapaa (2). Ottamatta huomioon aluetuen mahdollisia kielteisiä vaikutuksia kauppaan ja kilpailuun EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, voi aluetukea koskevissa suuntaviivoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti katsoa, että valtiontuki soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan, jos se myönnetään tiettyjen epäedullisessa asemassa olevien alueiden taloudellisen kehityksen edistämiseen ETA:lla.

| 2) | Yleensä aluetukea koskevissa suuntaviivoissa otetaan huomioon kyseisten alueiden kehitykseen vaikuttavien ongelmien suhteellinen vakavuus käyttämällä erityisiä alueellisen tuen enimmäismääriä. Nämä enimmäistuki-intensiteetit vaihtelevat 10 prosentista 50 prosenttiin tukikelpoisista kustannuksista. Ne perustuvat ensi sijassa kyseisten alueiden BKT:hen asukasta kohden, mutta EFTA-valtiot voivat jossain määrin ottaa huomioon myös paikalliset olosuhteet. Kunkin EFTA-valtion aluetukikartat julkaistaan valvontaviranomaisen verkkosivuilla (3). Nämä porrastetut tuki-intensiteetit kuvastavat olennaisesti tasapainotestiä, joka valvontaviranomaisen on tehtävä yhtäältä alueellisen investointituen mahdollisista myönteisistä vaikutuksista, erityisesti edistettäessä koheesiota houkuttelemalla investointeja epäsuotuisille alueille, ja toisaalta sellaisten mahdollisten kielteisten vaikutusten rajoittamisesta, joita saattaa esiintyä myönnettäessä tällaista tukea yksittäisille yrityksille, esimerkiksi kielteiset vaikutukset muihin taloudellisiin toimijoihin ja alueisiin, joiden suhteellinen kilpailuetu vähenee vastaavasti. |
| --- | --- |

2)

Yleensä aluetukea koskevissa suuntaviivoissa otetaan huomioon kyseisten alueiden kehitykseen vaikuttavien ongelmien suhteellinen vakavuus käyttämällä erityisiä alueellisen tuen enimmäismääriä. Nämä enimmäistuki-intensiteetit vaihtelevat 10 prosentista 50 prosenttiin tukikelpoisista kustannuksista. Ne perustuvat ensi sijassa kyseisten alueiden BKT:hen asukasta kohden, mutta EFTA-valtiot voivat jossain määrin ottaa huomioon myös paikalliset olosuhteet. Kunkin EFTA-valtion aluetukikartat julkaistaan valvontaviranomaisen verkkosivuilla (3). Nämä porrastetut tuki-intensiteetit kuvastavat olennaisesti tasapainotestiä, joka valvontaviranomaisen on tehtävä yhtäältä alueellisen investointituen mahdollisista myönteisistä vaikutuksista, erityisesti edistettäessä koheesiota houkuttelemalla investointeja epäsuotuisille alueille, ja toisaalta sellaisten mahdollisten kielteisten vaikutusten rajoittamisesta, joita saattaa esiintyä myönnettäessä tällaista tukea yksittäisille yrityksille, esimerkiksi kielteiset vaikutukset muihin taloudellisiin toimijoihin ja alueisiin, joiden suhteellinen kilpailuetu vähenee vastaavasti.

| 3) | Suuri investointihanke on alkuinvestointi, jonka tukikelpoisten kustannusten nykyarvo on yli 50 miljoonaa euroa (4). Haitat, jotka ovat ominaisia epäsuotuisille alueille, eivät vaikuta suuriin investointihankkeisiin niin paljon kuin pienempiin investointihankkeisiin. On suurempi riski siitä, että suuret investointihankkeet vaikuttavat kauppaan, ja sen vuoksi on vaarana, että muilla alueilla toimiviin kilpailijoihin kohdistuva vääristymä on suurempi. Suurissa investointihankkeissa on myös riski, että tuen määrä ylittää vähimmäismäärän, joka on tarpeen alueellisten haittojen kompensoimiseen, ja on vaara, että valtiontuki näihin hankkeisiin johtaa vääristyneisiin vaikutuksiin, esimerkiksi tehottomaan sijaintipaikkojen valintaan, suurempaan kilpailun vääristymiseen ja hyvinvoinnin nettomenetyksiin, koska tuki on kallis tulonsiirto veronmaksajilta tuensaajille, toisin sanoen tuen kustannus ylittää hyödyn kuluttajille ja tuottajille. |
| --- | --- |

3)

Suuri investointihanke on alkuinvestointi, jonka tukikelpoisten kustannusten nykyarvo on yli 50 miljoonaa euroa (4). Haitat, jotka ovat ominaisia epäsuotuisille alueille, eivät vaikuta suuriin investointihankkeisiin niin paljon kuin pienempiin investointihankkeisiin. On suurempi riski siitä, että suuret investointihankkeet vaikuttavat kauppaan, ja sen vuoksi on vaarana, että muilla alueilla toimiviin kilpailijoihin kohdistuva vääristymä on suurempi. Suurissa investointihankkeissa on myös riski, että tuen määrä ylittää vähimmäismäärän, joka on tarpeen alueellisten haittojen kompensoimiseen, ja on vaara, että valtiontuki näihin hankkeisiin johtaa vääristyneisiin vaikutuksiin, esimerkiksi tehottomaan sijaintipaikkojen valintaan, suurempaan kilpailun vääristymiseen ja hyvinvoinnin nettomenetyksiin, koska tuki on kallis tulonsiirto veronmaksajilta tuensaajille, toisin sanoen tuen kustannus ylittää hyödyn kuluttajille ja tuottajille.

| 4) | Aluetukea koskevissa suuntaviivoissa vahvistetaan suurille investointihankkeille myönnettävää aluetukea koskevat säännöt (5). Aluetukea koskevissa suuntaviivoissa vahvistetaan suurille investointihankkeille automaattiset, asteittain alenevat aluetuen enimmäismäärät kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi tasolle, jolla yleensä voidaan olettaa vääristymisen korvautuvan kyseisten alueiden kehitykseen kohdistuvalla hyödyllä (6). |
| --- | --- |

4)

Aluetukea koskevissa suuntaviivoissa vahvistetaan suurille investointihankkeille myönnettävää aluetukea koskevat säännöt (5). Aluetukea koskevissa suuntaviivoissa vahvistetaan suurille investointihankkeille automaattiset, asteittain alenevat aluetuen enimmäismäärät kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi tasolle, jolla yleensä voidaan olettaa vääristymisen korvautuvan kyseisten alueiden kehitykseen kohdistuvalla hyödyllä (6).

| 5) | EFTA-valtioiden on myös ilmoitettava erikseen investointihankkeisiin myönnettävästä tuesta, jos ehdotetun tuen määrä ylittää sallitun enimmäismäärän, joka sovellettavien sääntöjen mukaisesti voidaan myöntää investointiin, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat 100 miljoonaa euroa (ilmoitusta edellyttävä raja-arvo) (7). Näissä ilmoitusta edellyttävissä tapauksissa valvontaviranomainen tutkii erityisesti, mikä on tuki-intensiteetti, onko tuki aluetukea koskevien suuntaviivojen yleisten perusteiden mukainen, johtaako ilmoitettu investointi tuotantokapasiteetin huomattavaan kasvuun samalla kun se kohdistuu tehottomiin tai jopa taantuviin markkinoihin, ja lisääkö investointi yritysten markkinaosuutta. |
| --- | --- |

5)

EFTA-valtioiden on myös ilmoitettava erikseen investointihankkeisiin myönnettävästä tuesta, jos ehdotetun tuen määrä ylittää sallitun enimmäismäärän, joka sovellettavien sääntöjen mukaisesti voidaan myöntää investointiin, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat 100 miljoonaa euroa (ilmoitusta edellyttävä raja-arvo) (7). Näissä ilmoitusta edellyttävissä tapauksissa valvontaviranomainen tutkii erityisesti, mikä on tuki-intensiteetti, onko tuki aluetukea koskevien suuntaviivojen yleisten perusteiden mukainen, johtaako ilmoitettu investointi tuotantokapasiteetin huomattavaan kasvuun samalla kun se kohdistuu tehottomiin tai jopa taantuviin markkinoihin, ja lisääkö investointi yritysten markkinaosuutta.

1.2   Perusteellisen arvioinnin piiriin kuuluvat aluetukitoimenpiteet

| 6) | Vaikka aluetukiin sovelletaan automaattisesti alenevaa asteikkoa, tietyillä suurilla määrillä aluetukea suurille investointihankkeille voi silti olla merkittäviä vaikutuksia kauppaan ja ne voivat johtaa huomattaviin kilpailun vääristymiin. Tästä syystä valvontaviranomaisen aikaisempana käytäntönä oli, että suurille investointihankkeille ei myönnetä seuraavat raja-arvot ylittävää tukea (8):






  — | tuensaajan osuus kyseisen tuotteen myynnistä asianomaisilla markkinoilla on yli 25 prosenttia, tai |
| --- | --- | --- |

6)

Vaikka aluetukiin sovelletaan automaattisesti alenevaa asteikkoa, tietyillä suurilla määrillä aluetukea suurille investointihankkeille voi silti olla merkittäviä vaikutuksia kauppaan ja ne voivat johtaa huomattaviin kilpailun vääristymiin. Tästä syystä valvontaviranomaisen aikaisempana käytäntönä oli, että suurille investointihankkeille ei myönnetä seuraavat raja-arvot ylittävää tukea (8):

—

tuensaajan osuus kyseisen tuotteen myynnistä asianomaisilla markkinoilla on yli 25 prosenttia, tai

| — | hankkeella luotu tuotantokapasiteetti on yli 5 prosenttia markkinoista, kun kyseisten markkinoiden kasvu on alle Euroopan talousalueen BKT:n kasvun. |
| --- | --- |

—

hankkeella luotu tuotantokapasiteetti on yli 5 prosenttia markkinoista, kun kyseisten markkinoiden kasvu on alle Euroopan talousalueen BKT:n kasvun.

| 7) | Nykyisissä aluetukea koskevissa suuntaviivoissa valvontaviranomainen on omaksunut yksilöllisemmän lähestymistavan, jonka mukaan hankkeista johtuvat koheesio- ja muut edut voidaan ottaa huomioon mahdollisimman konkreettisesti. Tällaisia etuja on kuitenkin punnittava kauppaan ja kilpailuun todennäköisesti kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia vasten. Tällaiset vaikutukset on myös kartoitettava mahdollisimman konkreettisella tavalla. Tämän johdosta aluetukea koskevien suuntaviivojen 57 kohdan mukaan valvontaviranomainen toteuttaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn tapauksissa, joissa ilmoitusta edellyttävä raja-arvo ylittyy ja vähintään yksi aluetukea koskevien suuntaviivojen 57 kohdan a ja b alakohdassa määritetyistä edellytyksistä täyttyy (perusteellista arviointia edellyttävät raja-arvot, jotka ovat samat kuin tämän luvun 6 kohdassa mainitut raja-arvot). Tällaisissa tapauksissa muodollisen tutkinnan tavoitteena on yksityiskohtaisen tarkastelun perusteella todentaa, että ”tuki on tarpeen kannustavan vaikutuksen luomiseksi investoinnille ja että tukitoimenpiteen hyödyt ovat kilpailun vääristymää ja sopimuspuolten väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta suuremmat” (9). |
| --- | --- |

7)

Nykyisissä aluetukea koskevissa suuntaviivoissa valvontaviranomainen on omaksunut yksilöllisemmän lähestymistavan, jonka mukaan hankkeista johtuvat koheesio- ja muut edut voidaan ottaa huomioon mahdollisimman konkreettisesti. Tällaisia etuja on kuitenkin punnittava kauppaan ja kilpailuun todennäköisesti kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia vasten. Tällaiset vaikutukset on myös kartoitettava mahdollisimman konkreettisella tavalla. Tämän johdosta aluetukea koskevien suuntaviivojen 57 kohdan mukaan valvontaviranomainen toteuttaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn tapauksissa, joissa ilmoitusta edellyttävä raja-arvo ylittyy ja vähintään yksi aluetukea koskevien suuntaviivojen 57 kohdan a ja b alakohdassa määritetyistä edellytyksistä täyttyy (perusteellista arviointia edellyttävät raja-arvot, jotka ovat samat kuin tämän luvun 6 kohdassa mainitut raja-arvot). Tällaisissa tapauksissa muodollisen tutkinnan tavoitteena on yksityiskohtaisen tarkastelun perusteella todentaa, että ”tuki on tarpeen kannustavan vaikutuksen luomiseksi investoinnille ja että tukitoimenpiteen hyödyt ovat kilpailun vääristymää ja sopimuspuolten väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta suuremmat” (9).

| 8) | Aluetukea koskevien suuntaviivojen alaviitteessä 55 valvontaviranomainen ilmoitti laativansa ”myöhemmin lisäohjeet perusteista, jotka se ottaa huomioon tässä arvioinnissa”. Valvontaviranomainen antaa jäljempänä ohjeita niistä tiedoista, joita se voi vaatia, ja menetelmistä, joita se aikoo soveltaa toimenpiteiden yksityiskohtaisessa arvioinnissa. Euroopan komission valtiontuen toimintasuunnitelman (10) mukaisesti valvontaviranomainen arvioi tuen ottaen huomioon sen myönteisten ja kielteisten vaikutusten tasapainon määrittääkseen, voidaanko tuki kokonaisuutena katsottuna hyväksyä. |
| --- | --- |

8)

Aluetukea koskevien suuntaviivojen alaviitteessä 55 valvontaviranomainen ilmoitti laativansa ”myöhemmin lisäohjeet perusteista, jotka se ottaa huomioon tässä arvioinnissa”. Valvontaviranomainen antaa jäljempänä ohjeita niistä tiedoista, joita se voi vaatia, ja menetelmistä, joita se aikoo soveltaa toimenpiteiden yksityiskohtaisessa arvioinnissa. Euroopan komission valtiontuen toimintasuunnitelman (10) mukaisesti valvontaviranomainen arvioi tuen ottaen huomioon sen myönteisten ja kielteisten vaikutusten tasapainon määrittääkseen, voidaanko tuki kokonaisuutena katsottuna hyväksyä.

| 9) | Yksityiskohtaisen arvioinnin pitäisi olla oikeassa suhteessa tuesta mahdollisesti johtuviin vääristymiin. Tämä tarkoittaa sitä, että analyysin kattavuus riippuu asian luonteesta. Tämän vuoksi edellytettävän näytön luonne ja taso riippuvat myös kunkin tapauksen piirteistä. Valvontaviranomainen ottaa myös huomioon muodollista tutkintaa koskevat säännökset, sellaisina kuin ne vahvistetaan EFTAn valvontaviranomaisen tehtäviä ja toimivaltuuksia valtiontuen alalla koskevassa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 6 ja 7 artiklassa, mutta valvontaviranomainen voi muun muassa pyytää EFTA-valtiota toimittamaan riippumattomia selvityksiä ilmoitukseen sisältyvien tietojen vahvistamiseksi tai pyytää lausuntoa muilta merkityksellisillä markkinoilla toimivilta taloudellisilta toimijoilta tai aluekehityksen asiantuntijoilta. Lisäksi muodollisen tutkinnan aikana valvontaviranomainen ottaa vastaan huomautuksia asianomaisilta osapuolilta. Valvontaviranomainen yksilöi keskeiset seikat, joista se haluaa lisätietoja aloittamalla menettelyn. |
| --- | --- |

9)

Yksityiskohtaisen arvioinnin pitäisi olla oikeassa suhteessa tuesta mahdollisesti johtuviin vääristymiin. Tämä tarkoittaa sitä, että analyysin kattavuus riippuu asian luonteesta. Tämän vuoksi edellytettävän näytön luonne ja taso riippuvat myös kunkin tapauksen piirteistä. Valvontaviranomainen ottaa myös huomioon muodollista tutkintaa koskevat säännökset, sellaisina kuin ne vahvistetaan EFTAn valvontaviranomaisen tehtäviä ja toimivaltuuksia valtiontuen alalla koskevassa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 6 ja 7 artiklassa, mutta valvontaviranomainen voi muun muassa pyytää EFTA-valtiota toimittamaan riippumattomia selvityksiä ilmoitukseen sisältyvien tietojen vahvistamiseksi tai pyytää lausuntoa muilta merkityksellisillä markkinoilla toimivilta taloudellisilta toimijoilta tai aluekehityksen asiantuntijoilta. Lisäksi muodollisen tutkinnan aikana valvontaviranomainen ottaa vastaan huomautuksia asianomaisilta osapuolilta. Valvontaviranomainen yksilöi keskeiset seikat, joista se haluaa lisätietoja aloittamalla menettelyn.

| 10) | Tämän luvun tarkoituksena on varmistaa valvontaviranomaisen päätöksentekomenettelyn avoimuus ja ennustettavuus sekä EFTA-valtioiden tasavertainen kohtelu. Valvontaviranomainen varaa mahdollisuuden muuttaa ja tarkistaa näitä ohjeita käytännön kokemustensa perusteella. |
| --- | --- |

10)

Tämän luvun tarkoituksena on varmistaa valvontaviranomaisen päätöksentekomenettelyn avoimuus ja ennustettavuus sekä EFTA-valtioiden tasavertainen kohtelu. Valvontaviranomainen varaa mahdollisuuden muuttaa ja tarkistaa näitä ohjeita käytännön kokemustensa perusteella.

2.   Tuen myönteiset vaikutukset

2.1   Tuen tarkoitus

| 11) | Aluetuen tavoitteena on yhteinen etu, joka heijastaa oikeudenmukaisuusnäkökohtia, nimittäin taloudellisen koheesion edistämistä supistamalla ETA:n eri alueiden välistä kehityskuilua. Aluetukea koskevien suuntaviivojen 2 kohdassa todetaan, että ”keskittymällä epäedullisessa asemassa olevien alueiden haittoihin alueellisella valtiontuella edistetään EFTA-valtioiden ja koko ETA:n taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta”. Aluetukea koskevien suuntaviivojen 3 kohdassa todetaan, että ”alueellisen investointituen tarkoituksena on auttaa kehittämään kaikkein epäedullisimmassa asemassa olevia alueita tukemalla investointeja ja työpaikkojen luomista. Tuella edistetään epäsuotuisilla alueilla sijaitsevien yritysten toimintojen laajentamista ja monipuolistamista etenkin kannustamalla yrityksiä sijoittamaan uusia tuotantolaitoksia näille alueille.” |
| --- | --- |

11)

Aluetuen tavoitteena on yhteinen etu, joka heijastaa oikeudenmukaisuusnäkökohtia, nimittäin taloudellisen koheesion edistämistä supistamalla ETA:n eri alueiden välistä kehityskuilua. Aluetukea koskevien suuntaviivojen 2 kohdassa todetaan, että ”keskittymällä epäedullisessa asemassa olevien alueiden haittoihin alueellisella valtiontuella edistetään EFTA-valtioiden ja koko ETA:n taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta”. Aluetukea koskevien suuntaviivojen 3 kohdassa todetaan, että ”alueellisen investointituen tarkoituksena on auttaa kehittämään kaikkein epäedullisimmassa asemassa olevia alueita tukemalla investointeja ja työpaikkojen luomista. Tuella edistetään epäsuotuisilla alueilla sijaitsevien yritysten toimintojen laajentamista ja monipuolistamista etenkin kannustamalla yrityksiä sijoittamaan uusia tuotantolaitoksia näille alueille.”

| 12) | Niiden suurten investointihankkeiden osalta, jotka täyttävät perusteellista arviointia edellyttävän raja-arvon, EFTA-valtion on osoitettava, että tuki kohdistuu kyseiseen oikeudenmukaisuustavoitteeseen. Sen vuoksi EFTA-valtion on osoitettava, että investointihanke edistää kyseisen alueen kehitystä. |
| --- | --- |

12)

Niiden suurten investointihankkeiden osalta, jotka täyttävät perusteellista arviointia edellyttävän raja-arvon, EFTA-valtion on osoitettava, että tuki kohdistuu kyseiseen oikeudenmukaisuustavoitteeseen. Sen vuoksi EFTA-valtion on osoitettava, että investointihanke edistää kyseisen alueen kehitystä.

| 13) | Vaikka aluetuen ensisijaisena tavoitteena on huolehtia oikeudenmukaisuuskysymyksistä, kuten taloudellisesta koheesiosta, sitä voidaan käyttää myös markkinoiden toimintapuutteen korjaamiseen. Alueelliset haitat voivat liittyä markkinoiden toimintapuutteisiin, kuten riittämättömät tiedot, koordinointiongelmat, tuensaajan vaikeudet kohdistaa investointeja julkisiin hyödykkeisiin tai investointien ulkoisvaikutukset. Jos oikeudenmukaisuustavoitteiden lisäksi aluetuki kohdistuu tehokkuuskysymyksiin, sen myönteinen vaikutus katsotaan suuremmaksi. |
| --- | --- |

13)

Vaikka aluetuen ensisijaisena tavoitteena on huolehtia oikeudenmukaisuuskysymyksistä, kuten taloudellisesta koheesiosta, sitä voidaan käyttää myös markkinoiden toimintapuutteen korjaamiseen. Alueelliset haitat voivat liittyä markkinoiden toimintapuutteisiin, kuten riittämättömät tiedot, koordinointiongelmat, tuensaajan vaikeudet kohdistaa investointeja julkisiin hyödykkeisiin tai investointien ulkoisvaikutukset. Jos oikeudenmukaisuustavoitteiden lisäksi aluetuki kohdistuu tehokkuuskysymyksiin, sen myönteinen vaikutus katsotaan suuremmaksi.

| 14) | Seuraavassa on luettelo, joka ei ole tyhjentävä, ohjeellisista perusteista, joilla voidaan osoittaa tuen myönteinen aluevaikutus siltä osin kuin se edistää lisäinvestointeja ja toimintaa alueella. Tuen myönteiset vaikutukset voivat olla sekä suoria (esimerkiksi välittömien työpaikkojen luominen) että välillisiä (esimerkiksi paikallinen innovointi).






  — | Investoinnin luomien välittömien työpaikkojen määrä on tärkeä osoitus hankkeen vaikutuksesta aluekehitykseen. Lisäksi olisi otettava huomioon luotujen työpaikkojen laatu ja niiden edellyttämä koulutustaso. |
| --- | --- | --- |

14)

Seuraavassa on luettelo, joka ei ole tyhjentävä, ohjeellisista perusteista, joilla voidaan osoittaa tuen myönteinen aluevaikutus siltä osin kuin se edistää lisäinvestointeja ja toimintaa alueella. Tuen myönteiset vaikutukset voivat olla sekä suoria (esimerkiksi välittömien työpaikkojen luominen) että välillisiä (esimerkiksi paikallinen innovointi).

—

Investoinnin luomien välittömien työpaikkojen määrä on tärkeä osoitus hankkeen vaikutuksesta aluekehitykseen. Lisäksi olisi otettava huomioon luotujen työpaikkojen laatu ja niiden edellyttämä koulutustaso.

| — | Vielä enemmän uusia työpaikkoja saattaa syntyä paikalliseen (ali)hankkijaverkostoon, mikä helpottaa investoinnin integroitumista alueelle ja varmistaa heijastusvaikutusten leviämisen laajemmalle. Sen vuoksi myös välillisten työpaikkojen määrä otetaan huomioon. |
| --- | --- |

—

Vielä enemmän uusia työpaikkoja saattaa syntyä paikalliseen (ali)hankkijaverkostoon, mikä helpottaa investoinnin integroitumista alueelle ja varmistaa heijastusvaikutusten leviämisen laajemmalle. Sen vuoksi myös välillisten työpaikkojen määrä otetaan huomioon.

| — | Tuensaajan sitoumus järjestää laajalti koulutusta työvoiman yleis- ja erityistaitojen parantamiseksi otetaan huomioon aluekehitystä edistävänä tekijänä. Lisäksi painotetaan koulutusta, joka lisää työntekijöiden taitoja ja työllistyvyyttä yrityksen ulkopuolella. Yleis- tai erityiskoulutusta, johon on myönnetty koulutustukea, ei oteta huomioon aluetuen myönteisenä vaikutuksena päällekkäisyyden välttämiseksi. |
| --- | --- |

—

Tuensaajan sitoumus järjestää laajalti koulutusta työvoiman yleis- ja erityistaitojen parantamiseksi otetaan huomioon aluekehitystä edistävänä tekijänä. Lisäksi painotetaan koulutusta, joka lisää työntekijöiden taitoja ja työllistyvyyttä yrityksen ulkopuolella. Yleis- tai erityiskoulutusta, johon on myönnetty koulutustukea, ei oteta huomioon aluetuen myönteisenä vaikutuksena päällekkäisyyden välttämiseksi.

| — | Ulkoisia mittakaavaetuja tai muita alueen kehityksestä johtuvia hyötyjä voi syntyä läheisyyden vaikutuksesta (klusterointivaikutus). Saman alan yritysten klusterointi eli keskittäminen antaa yksittäisille laitoksille mahdollisuuden erikoistua enemmän, mikä lisää tehokkuutta. Läheinen sijainti helpottaa tietojen, ideoiden ja tietämyksen vaihtoa yritysten välillä. Toimintojen keskittyminen houkuttelee monia työnhakijoita, mikä puolestaan varmistaa, että yritysten käytettävissä on suuri määrä erilaisia taitoja omaavia työntekijöitä. Laki- ja kaupallisten palveluiden saatavuuden varmistaminen lisää tuottavuutta. Toimintojen keskittäminen voi houkutella muita investointeja, jotka puolestaan lisäävät myönteisiä heijastusvaikutuksia (suotuisa kasvukierre). |
| --- | --- |

—

Ulkoisia mittakaavaetuja tai muita alueen kehityksestä johtuvia hyötyjä voi syntyä läheisyyden vaikutuksesta (klusterointivaikutus). Saman alan yritysten klusterointi eli keskittäminen antaa yksittäisille laitoksille mahdollisuuden erikoistua enemmän, mikä lisää tehokkuutta. Läheinen sijainti helpottaa tietojen, ideoiden ja tietämyksen vaihtoa yritysten välillä. Toimintojen keskittyminen houkuttelee monia työnhakijoita, mikä puolestaan varmistaa, että yritysten käytettävissä on suuri määrä erilaisia taitoja omaavia työntekijöitä. Laki- ja kaupallisten palveluiden saatavuuden varmistaminen lisää tuottavuutta. Toimintojen keskittäminen voi houkutella muita investointeja, jotka puolestaan lisäävät myönteisiä heijastusvaikutuksia (suotuisa kasvukierre).

| — | Investointeihin liittyy teknistä tietämystä, mikä voi olla merkittävän teknologian siirron lähde (tiedon leviäminen). Teknologiapainotteisilla aloilla tehtäviin investointeihin liittyy todennäköisemmin teknologiansiirtoa vastaanottavalle alueelle. Tiedon levittämisen taso ja tarkkuus ovat myös tärkeitä seikkoja tältä osin. |
| --- | --- |

—

Investointeihin liittyy teknistä tietämystä, mikä voi olla merkittävän teknologian siirron lähde (tiedon leviäminen). Teknologiapainotteisilla aloilla tehtäviin investointeihin liittyy todennäköisemmin teknologiansiirtoa vastaanottavalle alueelle. Tiedon levittämisen taso ja tarkkuus ovat myös tärkeitä seikkoja tältä osin.

| — | Hankkeen vaikutus alueen kykyyn luoda uutta teknologiaa paikallisen innovaatiotoiminnan kautta voidaan myös ottaa huomioon. Uuden tuotantolaitoksen yhteistyö paikallisten korkea-asteen oppilaitosten kanssa voidaan myös katsoa myönteiseksi tekijäksi. |
| --- | --- |

—

Hankkeen vaikutus alueen kykyyn luoda uutta teknologiaa paikallisen innovaatiotoiminnan kautta voidaan myös ottaa huomioon. Uuden tuotantolaitoksen yhteistyö paikallisten korkea-asteen oppilaitosten kanssa voidaan myös katsoa myönteiseksi tekijäksi.

| — | Investoinnin kesto ja mahdolliset myöhemmät lisäinvestoinnit ovat osoitus yrityksen kestävästä sitoutumisesta alueelle. |
| --- | --- |

—

Investoinnin kesto ja mahdolliset myöhemmät lisäinvestoinnit ovat osoitus yrityksen kestävästä sitoutumisesta alueelle.

| 15) | EFTA-valtioita kehotetaan erityisesti nojautumaan aikaisempien valtiontukiohjelmien tai -toimenpiteiden arviointeihin, tuen myöntävien viranomaisten suorittamiin vaikutustenarviointeihin, asiantuntijalausuntoihin ja muihin arvioitavana olevaan investointihankkeeseen liittyviin selvityksiin. Tuensaajan liiketoimintasuunnitelmaan saattaa sisältyä tietoja luotujen työpaikkojen lukumäärästä, maksetuista palkoista (kotitalouksien varallisuuden lisääntyminen heijastusvaikutuksena), paikallisten tuottajien myynnin määrästä sekä investoinnin luomasta liikevaihdosta ja siitä johtuvan verotulojen lisäyksen mahdollisesta myönteisestä vaikutuksesta alueeseen. |
| --- | --- |

15)

EFTA-valtioita kehotetaan erityisesti nojautumaan aikaisempien valtiontukiohjelmien tai -toimenpiteiden arviointeihin, tuen myöntävien viranomaisten suorittamiin vaikutustenarviointeihin, asiantuntijalausuntoihin ja muihin arvioitavana olevaan investointihankkeeseen liittyviin selvityksiin. Tuensaajan liiketoimintasuunnitelmaan saattaa sisältyä tietoja luotujen työpaikkojen lukumäärästä, maksetuista palkoista (kotitalouksien varallisuuden lisääntyminen heijastusvaikutuksena), paikallisten tuottajien myynnin määrästä sekä investoinnin luomasta liikevaihdosta ja siitä johtuvan verotulojen lisäyksen mahdollisesta myönteisestä vaikutuksesta alueeseen.

| 16) | Lisäksi on tarvittaessa otettava huomioon suunnitellun investointihankkeen suhde kansallisiin strategisiin puitteisiin sekä hankkeen ja rakennerahastojen yhteisrahoittamien toimintaohjelmien suhde. |
| --- | --- |

16)

Lisäksi on tarvittaessa otettava huomioon suunnitellun investointihankkeen suhde kansallisiin strategisiin puitteisiin sekä hankkeen ja rakennerahastojen yhteisrahoittamien toimintaohjelmien suhde.

2.2   Tukivälineen tarkoituksenmukaisuus

| 17) | Valtiontuki investointiavustuksina ei ole ainoa EFTA-valtioiden käytettävissä oleva politiikan väline, jolla voidaan tukea investointeja ja työpaikkojen luomista epäedullisessa asemassa olevilla alueilla. EFTA-valtiot voivat toteuttaa yleisiä toimenpiteitä, joita voivat olla esimerkiksi infrastruktuurin kehittäminen, koulutuksen laadun parantaminen tai yleisen liiketoimintaympäristön parantaminen. |
| --- | --- |

17)

Valtiontuki investointiavustuksina ei ole ainoa EFTA-valtioiden käytettävissä oleva politiikan väline, jolla voidaan tukea investointeja ja työpaikkojen luomista epäedullisessa asemassa olevilla alueilla. EFTA-valtiot voivat toteuttaa yleisiä toimenpiteitä, joita voivat olla esimerkiksi infrastruktuurin kehittäminen, koulutuksen laadun parantaminen tai yleisen liiketoimintaympäristön parantaminen.

| 18) | Asianmukaisena välineenä pidetään toimenpiteitä, joiden osalta EFTA-valtio on harkinnut muitakin toimintamalleja ja joiden osalta tietylle yritykselle myönnettävän valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen edut on määritetty. Valvontaviranomainen ottaa erityisesti huomioon EFTA-valtion ehdotetusta toimenpiteestä mahdollisesti laatiman vaikutustenarvioinnin. |
| --- | --- |

18)

Asianmukaisena välineenä pidetään toimenpiteitä, joiden osalta EFTA-valtio on harkinnut muitakin toimintamalleja ja joiden osalta tietylle yritykselle myönnettävän valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen edut on määritetty. Valvontaviranomainen ottaa erityisesti huomioon EFTA-valtion ehdotetusta toimenpiteestä mahdollisesti laatiman vaikutustenarvioinnin.

2.3   Kannustava vaikutus

| 19) | Tukitoimenpiteen kannustavan vaikutuksen arviointi on yksi tärkeimmistä seikoista arvioitaessa perusteellisesti suurille investointihankkeille myönnettävää aluetukea. Valvontaviranomainen arvioi, onko ehdotettu tuki tarpeen varmistamaan, että aluetuki ”todella kannustaa tekemään investointeja, joita ei muuten tehtäisi tukialueilla” (11). Arviointi suoritetaan kahdella tasolla: ensin yleisellä menettelyjen tasolla ja toiseksi yksityiskohtaisemmalla, taloudellisella tasolla. |
| --- | --- |

19)

Tukitoimenpiteen kannustavan vaikutuksen arviointi on yksi tärkeimmistä seikoista arvioitaessa perusteellisesti suurille investointihankkeille myönnettävää aluetukea. Valvontaviranomainen arvioi, onko ehdotettu tuki tarpeen varmistamaan, että aluetuki ”todella kannustaa tekemään investointeja, joita ei muuten tehtäisi tukialueilla” (11). Arviointi suoritetaan kahdella tasolla: ensin yleisellä menettelyjen tasolla ja toiseksi yksityiskohtaisemmalla, taloudellisella tasolla.

| 20) | Aluetukea koskevien suuntaviivojen 30 kohta sisältää yleiset periaatteet, joiden mukaan aluetuen kannustavasta vaikutuksesta on tehtävä muodollinen arviointi. Näitä periaatteita sovelletaan kaikenlaisiin aluetukiin, ei ainoastaan suurille investointihankkeille myönnettävään tukeen. |
| --- | --- |

20)

Aluetukea koskevien suuntaviivojen 30 kohta sisältää yleiset periaatteet, joiden mukaan aluetuen kannustavasta vaikutuksesta on tehtävä muodollinen arviointi. Näitä periaatteita sovelletaan kaikenlaisiin aluetukiin, ei ainoastaan suurille investointihankkeille myönnettävään tukeen.

| 21) | Jos aluetukea myönnetään suurille investointihankkeille tässä luvussa tarkoitetulla tavalla, valvontaviranomainen tutkii yksityiskohtaisesti, että ”tuki on tarpeen kannustavan vaikutuksen luomiseksi investoinnille” (12). Yksityiskohtaisen arvioinnin tarkoituksena on määrittää, muuttaako tuki todella tuensaajan käyttäytymistä niin, että se toteuttaa (ylimääräisen) investoinnin kyseisellä tukialueella. On lukuisia päteviä syitä siihen, että yritys sijaitsee tietyllä alueella, vaikka mitään tukia ei myönnettäisi. |
| --- | --- |

21)

Jos aluetukea myönnetään suurille investointihankkeille tässä luvussa tarkoitetulla tavalla, valvontaviranomainen tutkii yksityiskohtaisesti, että ”tuki on tarpeen kannustavan vaikutuksen luomiseksi investoinnille” (12). Yksityiskohtaisen arvioinnin tarkoituksena on määrittää, muuttaako tuki todella tuensaajan käyttäytymistä niin, että se toteuttaa (ylimääräisen) investoinnin kyseisellä tukialueella. On lukuisia päteviä syitä siihen, että yritys sijaitsee tietyllä alueella, vaikka mitään tukia ei myönnettäisi.

| 22) | Kun otetaan huomioon koheesiopolitiikasta johtuva oikeudenmukaisuustavoite ja se, missä määrin tuki edistää tämän tavoitteen saavuttamista, kannustava vaikutus voidaan todentaa kahdessa mahdollisessa skenaariossa:






  i) | Tuki kannustaa tekemään myönteisen investointipäätöksen, koska investointi, joka ei muuten olisi yritykselle kannattava millään sijaintipaikalla, voidaan toteuttaa tukialueella (13). |
| --- | --- | --- |

22)

Kun otetaan huomioon koheesiopolitiikasta johtuva oikeudenmukaisuustavoite ja se, missä määrin tuki edistää tämän tavoitteen saavuttamista, kannustava vaikutus voidaan todentaa kahdessa mahdollisessa skenaariossa:

i)

Tuki kannustaa tekemään myönteisen investointipäätöksen, koska investointi, joka ei muuten olisi yritykselle kannattava millään sijaintipaikalla, voidaan toteuttaa tukialueella (13).

| ii) | Tuki kannustaa sijoittamaan suunnitellun investoinnin kyseiselle alueelle muun alueen sijaan, koska se korvaa tukialueelle sijoittautumiseen liittyvät nettohaitat ja kustannukset. |
| --- | --- |

ii)

Tuki kannustaa sijoittamaan suunnitellun investoinnin kyseiselle alueelle muun alueen sijaan, koska se korvaa tukialueelle sijoittautumiseen liittyvät nettohaitat ja kustannukset.

| 23) | EFTA-valtion olisi osoitettava valvontaviranomaiselle tuen kannustava vaikutus. Sen on toimitettava selkeät todisteet siitä, että tuella on vaikutusta investoinnin tai sijaintipaikan valintaan. Sen on ilmoitettava, kumpi skenaario pätee kyseisessä tapauksessa. Kattavan arvioinnin suorittamiseksi EFTA-valtion on toimitettava sekä tuettavaa hanketta koskevat tiedot että kattava kuvaus vaihtoehtoisesta skenaariosta, jossa EFTA-valtio ei myöntäisi tuensaajalle tukea. |
| --- | --- |

23)

EFTA-valtion olisi osoitettava valvontaviranomaiselle tuen kannustava vaikutus. Sen on toimitettava selkeät todisteet siitä, että tuella on vaikutusta investoinnin tai sijaintipaikan valintaan. Sen on ilmoitettava, kumpi skenaario pätee kyseisessä tapauksessa. Kattavan arvioinnin suorittamiseksi EFTA-valtion on toimitettava sekä tuettavaa hanketta koskevat tiedot että kattava kuvaus vaihtoehtoisesta skenaariosta, jossa EFTA-valtio ei myöntäisi tuensaajalle tukea.

| 24) | Skenaariossa 1 EFTA-valtio voisi todistaa tuen kannustavan vaikutuksen toimittamalla yrityksen asiakirjoja, joista ilmenee, että investointi ei olisi ollut kannattava ilman tukea ja että mikään muu sijaintipaikka kuin tukialue ei olisi ollut mahdollinen. |
| --- | --- |

24)

Skenaariossa 1 EFTA-valtio voisi todistaa tuen kannustavan vaikutuksen toimittamalla yrityksen asiakirjoja, joista ilmenee, että investointi ei olisi ollut kannattava ilman tukea ja että mikään muu sijaintipaikka kuin tukialue ei olisi ollut mahdollinen.

| 25) | Skenaariossa 2 EFTA-valtio voisi todistaa tuen kannustavan vaikutuksen toimittamalla yrityksen asiakirjoja, joista ilmenee, että investoinnin sijoittamisesta tukialueelle aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä on verrattu tilanteeseen, jossa investointi toteutetaan vaihtoehtoisella alueella. Tällaisten vertailuskenaarioiden on oltava valvontaviranomaisen kannalta realistisia. |
| --- | --- |

25)

Skenaariossa 2 EFTA-valtio voisi todistaa tuen kannustavan vaikutuksen toimittamalla yrityksen asiakirjoja, joista ilmenee, että investoinnin sijoittamisesta tukialueelle aiheutuvia kustannuksia ja hyötyjä on verrattu tilanteeseen, jossa investointi toteutetaan vaihtoehtoisella alueella. Tällaisten vertailuskenaarioiden on oltava valvontaviranomaisen kannalta realistisia.

| 26) | EFTA-valtioita kehotetaan erityisesti käyttämään riskiarviointeja (mukaan lukien sijaintipaikkaan liittyvien riskien arviointi), tilinpäätöksiä, sisäisiä liiketoimintasuunnitelmia, asiantuntijalausuntoja ja muita arvioitavaan investointihankkeeseen liittyviä selvityksiä. Asiakirjat, jotka sisältävät tietoja kysyntä-, kustannus- ja talousennusteista, ja asiakirjat, jotka toimitetaan investointikomitealle ja joissa kuvaillaan erilaisia investointiskenaarioita tai jotka on tarkoitettu rahoitusmarkkinoille, voivat auttaa todentamaan hankkeen kannustavan vaikutuksen. |
| --- | --- |

26)

EFTA-valtioita kehotetaan erityisesti käyttämään riskiarviointeja (mukaan lukien sijaintipaikkaan liittyvien riskien arviointi), tilinpäätöksiä, sisäisiä liiketoimintasuunnitelmia, asiantuntijalausuntoja ja muita arvioitavaan investointihankkeeseen liittyviä selvityksiä. Asiakirjat, jotka sisältävät tietoja kysyntä-, kustannus- ja talousennusteista, ja asiakirjat, jotka toimitetaan investointikomitealle ja joissa kuvaillaan erilaisia investointiskenaarioita tai jotka on tarkoitettu rahoitusmarkkinoille, voivat auttaa todentamaan hankkeen kannustavan vaikutuksen.

| 27) | Tässä yhteydessä ja erityisesti skenaariossa 1 kannattavuustaso voidaan arvioida käyttämällä menetelmiä, jotka ovat yleisesti käytössä kyseisellä toimialalla ja joita voivat olla menetelmät, joiden avulla arvioidaan hankkeen nykyarvo, sisäinen tuottoprosentti tai sijoitetun pääoman tuotto. |
| --- | --- |

27)

Tässä yhteydessä ja erityisesti skenaariossa 1 kannattavuustaso voidaan arvioida käyttämällä menetelmiä, jotka ovat yleisesti käytössä kyseisellä toimialalla ja joita voivat olla menetelmät, joiden avulla arvioidaan hankkeen nykyarvo, sisäinen tuottoprosentti tai sijoitetun pääoman tuotto.

| 28) | Jos tuki ei muuta tuensaajan käyttäytymistä edistämällä (ylimääräisiä) investointeja kyseisellä tukialueella, kannustava vaikutus ei ole riittävä alueellisen tavoitteen saavuttamiseksi. Jos tuella ei ole kannustavaa vaikutusta alueellisen tavoitteen saavuttamiseksi, tällainen tuki saatetaan katsoa yrityksen saamaksi ilmaiseksi rahaksi. Tämän vuoksi arvioitaessa perusteellisesti suurille investointihankkeille myönnettävää aluetukea sitä ei hyväksytä tapauksissa, joissa näyttää siltä, että sama investointi tehtäisiin alueella jopa ilman tukea. |
| --- | --- |

28)

Jos tuki ei muuta tuensaajan käyttäytymistä edistämällä (ylimääräisiä) investointeja kyseisellä tukialueella, kannustava vaikutus ei ole riittävä alueellisen tavoitteen saavuttamiseksi. Jos tuella ei ole kannustavaa vaikutusta alueellisen tavoitteen saavuttamiseksi, tällainen tuki saatetaan katsoa yrityksen saamaksi ilmaiseksi rahaksi. Tämän vuoksi arvioitaessa perusteellisesti suurille investointihankkeille myönnettävää aluetukea sitä ei hyväksytä tapauksissa, joissa näyttää siltä, että sama investointi tehtäisiin alueella jopa ilman tukea.

2.4   Tuen oikeasuhteisuus

| 29) | Jotta aluetuki olisi oikeasuhteista, tuen määrän ja intensiteetin on rajoituttava vähimmäismäärään, joka tarvitaan investoinnin toteuttamiseksi tukialueella. |
| --- | --- |

29)

Jotta aluetuki olisi oikeasuhteista, tuen määrän ja intensiteetin on rajoituttava vähimmäismäärään, joka tarvitaan investoinnin toteuttamiseksi tukialueella.

| 30) | Aluetukea koskevissa suuntaviivoissa varmistetaan, että aluetuki on oikeassa suhteessa tukialueiden ongelmien vakavuuteen soveltamalla aluetukeen yleisiä enimmäismääriä ja alentamalla näitä enimmäismääriä automaattisesti asteittain kun on kyse suurista investointihankkeista (katso 1 ja 3 kohta). |
| --- | --- |

30)

Aluetukea koskevissa suuntaviivoissa varmistetaan, että aluetuki on oikeassa suhteessa tukialueiden ongelmien vakavuuteen soveltamalla aluetukeen yleisiä enimmäismääriä ja alentamalla näitä enimmäismääriä automaattisesti asteittain kun on kyse suurista investointihankkeista (katso 1 ja 3 kohta).

| 31) | Aluetukiasioissa, joissa on tehtävä perusteellinen arviointi, on tarpeen tutkia yksityiskohtaisemmin, että aluetukea koskevien suuntaviivojen mukainen suhteellisuusperiaate toteutuu. |
| --- | --- |

31)

Aluetukiasioissa, joissa on tehtävä perusteellinen arviointi, on tarpeen tutkia yksityiskohtaisemmin, että aluetukea koskevien suuntaviivojen mukainen suhteellisuusperiaate toteutuu.

| 32) | Tuen kannustavuutta koskevassa skenaariossa 1 tuki katsotaan yleensä oikeasuhteiseksi, jos tuen johdosta investoinnin tuotto vastaa yrityksen muihin investointihankkeisiin soveltamaa tavanomaista tuottoprosenttia tai jos se vastaa yrityksen pääomakustannuksia kokonaisuutena tarkasteltuna tai kyseisen toimialan yleistä tuottoprosenttia. |
| --- | --- |

32)

Tuen kannustavuutta koskevassa skenaariossa 1 tuki katsotaan yleensä oikeasuhteiseksi, jos tuen johdosta investoinnin tuotto vastaa yrityksen muihin investointihankkeisiin soveltamaa tavanomaista tuottoprosenttia tai jos se vastaa yrityksen pääomakustannuksia kokonaisuutena tarkasteltuna tai kyseisen toimialan yleistä tuottoprosenttia.

| 33) | Sijoittautumiseen liittyvää kannustinta koskevassa skenaariossa 2 tuki katsotaan yleensä oikeasuhteiseksi, jos se vastaa tuensaajayrityksen investoinnista tukialueella aiheutuvien nettokustannusten ja vaihtoehtoisella alueella tehtävästä investoinnista aiheutuvien nettokustannusten välistä erotusta. Kaikki kyseiset kustannukset ja hyödyt on otettava huomioon, mukaan lukien hallinto- ja kuljetuskustannukset, koulutustuen ulkopuolelle jäävät koulutuskustannukset sekä palkkaerot. |
| --- | --- |

33)

Sijoittautumiseen liittyvää kannustinta koskevassa skenaariossa 2 tuki katsotaan yleensä oikeasuhteiseksi, jos se vastaa tuensaajayrityksen investoinnista tukialueella aiheutuvien nettokustannusten ja vaihtoehtoisella alueella tehtävästä investoinnista aiheutuvien nettokustannusten välistä erotusta. Kaikki kyseiset kustannukset ja hyödyt on otettava huomioon, mukaan lukien hallinto- ja kuljetuskustannukset, koulutustuen ulkopuolelle jäävät koulutuskustannukset sekä palkkaerot.

| 34) | Viime kädessä nämä nettokustannukset, joiden katsotaan liittyvän alueellisiin haittoihin, heikentävät investoinnin kannattavuutta. Tämän vuoksi kannustavan vaikutuksen arvioinnissa käytettäviä laskelmia voidaan käyttää myös arvioitaessa tuen oikeasuhteisuutta. |
| --- | --- |

34)

Viime kädessä nämä nettokustannukset, joiden katsotaan liittyvän alueellisiin haittoihin, heikentävät investoinnin kannattavuutta. Tämän vuoksi kannustavan vaikutuksen arvioinnissa käytettäviä laskelmia voidaan käyttää myös arvioitaessa tuen oikeasuhteisuutta.

| 35) | EFTA-valtioiden on osoitettava tuen oikeasuhteisuus asianmukaisten asiakirjojen, esimerkiksi 26 kohdassa mainittujen, perusteella. |
| --- | --- |

35)

EFTA-valtioiden on osoitettava tuen oikeasuhteisuus asianmukaisten asiakirjojen, esimerkiksi 26 kohdassa mainittujen, perusteella.

| 36) | Tuki-intensiteetti ei missään tapauksessa saa ylittää aluetukien enimmäismääriä, joita on oikaistu alenevalla asteikolla aluetukea koskevien suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

36)

Tuki-intensiteetti ei missään tapauksessa saa ylittää aluetukien enimmäismääriä, joita on oikaistu alenevalla asteikolla aluetukea koskevien suuntaviivojen mukaisesti.

3.   Tuen kielteiset vaikutukset

| 37) | Markkinaosuuksien ja mahdollisen liikakapasiteetin arvioimiseksi rakenteellisesti taantuvilla markkinoilla valvontaviranomaisen on määritettävä merkitykselliset tuote- ja maantieteelliset markkinat. Näin ollen merkitykselliset markkinat on yleensä (14) jo määritelty perusteellisen arvioinnin kohteena olevien aluetukitoimenpiteiden osalta. |
| --- | --- |

37)

Markkinaosuuksien ja mahdollisen liikakapasiteetin arvioimiseksi rakenteellisesti taantuvilla markkinoilla valvontaviranomaisen on määritettävä merkitykselliset tuote- ja maantieteelliset markkinat. Näin ollen merkitykselliset markkinat on yleensä (14) jo määritelty perusteellisen arvioinnin kohteena olevien aluetukitoimenpiteiden osalta.

| 38) | Kaksi tärkeintä osoitusta tuen mahdollisista kielteisistä vaikutuksista on jo mainittu aluetukea koskevien suuntaviivojen 57 kohdassa, toisin sanoen korkea markkinaosuus ja mahdollinen liikakapasiteetti rakenteellisesti taantuvilla markkinoilla. Ne liittyvät kahteen teoriaan kilpailuun kohdistuvasta haitasta eli markkinavoiman syntymiseen ja tehottomien markkinarakenteiden syntymiseen tai säilymiseen. Näitä kahta seikkaa punnitaan alustavasti jo ennen tutkintamenettelyn aloittamista. Jotta kaikki lopullisessa tasapainotestissä tarvittavat seikat olisivat käytettävissä, kyseisten kahden indikaattorin arviointia tarkennetaan perusteellisessa arvioinnissa. Kolmas perusteellisesti arvioitava indikaattori tuen mahdollisista kielteisistä vaikutuksista on tuen vaikutus kauppaan. Vaikka näitä kolmea indikaattoria pidetään aluetuesta suurille investointihankkeille mahdollisesti johtuvina tärkeimpinä kielteisinä vaikutuksina, valvontaviranomainen ei sulje pois muita indikaattoreita, jotka voivat olla merkityksellisiä tietyissä tapauksissa. |
| --- | --- |

38)

Kaksi tärkeintä osoitusta tuen mahdollisista kielteisistä vaikutuksista on jo mainittu aluetukea koskevien suuntaviivojen 57 kohdassa, toisin sanoen korkea markkinaosuus ja mahdollinen liikakapasiteetti rakenteellisesti taantuvilla markkinoilla. Ne liittyvät kahteen teoriaan kilpailuun kohdistuvasta haitasta eli markkinavoiman syntymiseen ja tehottomien markkinarakenteiden syntymiseen tai säilymiseen. Näitä kahta seikkaa punnitaan alustavasti jo ennen tutkintamenettelyn aloittamista. Jotta kaikki lopullisessa tasapainotestissä tarvittavat seikat olisivat käytettävissä, kyseisten kahden indikaattorin arviointia tarkennetaan perusteellisessa arvioinnissa. Kolmas perusteellisesti arvioitava indikaattori tuen mahdollisista kielteisistä vaikutuksista on tuen vaikutus kauppaan. Vaikka näitä kolmea indikaattoria pidetään aluetuesta suurille investointihankkeille mahdollisesti johtuvina tärkeimpinä kielteisinä vaikutuksina, valvontaviranomainen ei sulje pois muita indikaattoreita, jotka voivat olla merkityksellisiä tietyissä tapauksissa.

| 39) | Valvontaviranomainen keskittyy erityisesti markkinavoimaan ja liikakapasiteettiin liittyviin kielteisiin vaikutuksiin tapauksissa, joissa tuki kannustaa muuttamaan investointipäätöstä silloin kun investointia ei toteutettaisi ilman tukea (kannustavaa vaikutusta koskeva skenaario 1). |
| --- | --- |

39)

Valvontaviranomainen keskittyy erityisesti markkinavoimaan ja liikakapasiteettiin liittyviin kielteisiin vaikutuksiin tapauksissa, joissa tuki kannustaa muuttamaan investointipäätöstä silloin kun investointia ei toteutettaisi ilman tukea (kannustavaa vaikutusta koskeva skenaario 1).

| 40) | Jos vertailuanalyysi kuitenkin osoittaa, että investointi olisi joka tapauksessa tehty ilman tukea, vaikka mahdollisesti toisessa paikassa (skenaario 2), ja jos tuki on oikeasuhteinen, mahdolliset osoitukset kilpailun vääristymisestä, kuten suuri markkinaosuus ja kapasiteetin lisäys tehottomilla markkinoilla, olisivat periaatteessa samat tuesta riippumatta. |
| --- | --- |

40)

Jos vertailuanalyysi kuitenkin osoittaa, että investointi olisi joka tapauksessa tehty ilman tukea, vaikka mahdollisesti toisessa paikassa (skenaario 2), ja jos tuki on oikeasuhteinen, mahdolliset osoitukset kilpailun vääristymisestä, kuten suuri markkinaosuus ja kapasiteetin lisäys tehottomilla markkinoilla, olisivat periaatteessa samat tuesta riippumatta.

3.1   Yksityisten investointien syrjäyttäminen

3.1.1   Markkinavoima

| 41) | Optimaalisen investointitason määrittämiseksi markkinoilla, joilla markkinatoimijoita on rajoitettu määrä (suurille investointihankkeille ominainen tilanne), kukin yritys ottaa huomioon kilpailijoidensa tekemät investoinnit. Jos tuen johdosta yritys investoi enemmän, kilpailijat voivat vastata siihen vähentämällä omia kustannuksiaan kyseisellä alueella. Tässä tapauksessa tuki syrjäyttää yksityisiä investointeja. Jos kilpailijoiden tilanne heikkenee tai niiden on jopa poistuttava markkinoilta, tuki vääristää kilpailua. Tältä osin, kuten 38 kohdassa selostetaan, aluetukea koskevissa suuntaviivoissa erotetaan tapaukset, joissa tuensaajalla on markkinavoimaa, ja tapaukset, joissa tuki johtaa kapasiteetin merkittävään lisääntymiseen taantuvilla markkinoilla. |
| --- | --- |

41)

Optimaalisen investointitason määrittämiseksi markkinoilla, joilla markkinatoimijoita on rajoitettu määrä (suurille investointihankkeille ominainen tilanne), kukin yritys ottaa huomioon kilpailijoidensa tekemät investoinnit. Jos tuen johdosta yritys investoi enemmän, kilpailijat voivat vastata siihen vähentämällä omia kustannuksiaan kyseisellä alueella. Tässä tapauksessa tuki syrjäyttää yksityisiä investointeja. Jos kilpailijoiden tilanne heikkenee tai niiden on jopa poistuttava markkinoilta, tuki vääristää kilpailua. Tältä osin, kuten 38 kohdassa selostetaan, aluetukea koskevissa suuntaviivoissa erotetaan tapaukset, joissa tuensaajalla on markkinavoimaa, ja tapaukset, joissa tuki johtaa kapasiteetin merkittävään lisääntymiseen taantuvilla markkinoilla.

| 42) | Yleensä ottaen on todennäköisempää, että keskittyneillä markkinoilla mikä tahansa yhden tuensaajan saama tuki vääristää kilpailua, sillä on luultavaa, että kunkin yrityksen päätös vaikuttaa kilpailijoihin suoremmin. Tämä pitää paikkansa erityisesti silloin, kun määräävässä asemassa oleva markkinatoimija saa tukea. Jos tuensaaja pystyy tuen johdosta säilyttämään markkinavoimansa (15) tai lisäämään sitä, aluetuella suurille investointihankkeille voi olla estävä vaikutus kilpailijoiden investointipäätöksiin ja siten se vääristää kilpailua. Tämä olisi kuluttajien kannalta haitallista. Sen vuoksi valvontaviranomainen haluaa rajoittaa valtiontuen myöntämistä yrityksille, joilla on markkinavoimaa. |
| --- | --- |

42)

Yleensä ottaen on todennäköisempää, että keskittyneillä markkinoilla mikä tahansa yhden tuensaajan saama tuki vääristää kilpailua, sillä on luultavaa, että kunkin yrityksen päätös vaikuttaa kilpailijoihin suoremmin. Tämä pitää paikkansa erityisesti silloin, kun määräävässä asemassa oleva markkinatoimija saa tukea. Jos tuensaaja pystyy tuen johdosta säilyttämään markkinavoimansa (15) tai lisäämään sitä, aluetuella suurille investointihankkeille voi olla estävä vaikutus kilpailijoiden investointipäätöksiin ja siten se vääristää kilpailua. Tämä olisi kuluttajien kannalta haitallista. Sen vuoksi valvontaviranomainen haluaa rajoittaa valtiontuen myöntämistä yrityksille, joilla on markkinavoimaa.

| 43) | Kaikissa aluetukitapauksissa, joissa ilmoitusta edellyttävä raja-arvo ylittyy (aluetukea koskevien suuntaviivojen 53 kohta), valvontaviranomaisen on arvioitava (aluetukea koskevien suuntaviivojen 57 kohdan a alakohta) tuensaajan (tai konsernin, johon se kuuluu) osuus kyseisen tuotteen tai kyseisten tuotteiden myynnistä merkityksellisillä tuotemarkkinoilla ja maantieteellisillä markkinoilla. Markkinaosuus on kuitenkin ainoastaan alustava osoitus mahdollisista ongelmista. Tämän vuoksi valvontaviranomainen ottaa tarpeen mukaan perusteellisessa arvioinnissa huomioon myös muita tekijöitä, esimerkiksi markkinarakenteen, tarkastelemalla markkinoiden keskittymistä (16), markkinoille tulon mahdollisia esteitä (17), neuvotteluvoimaa (18) ja markkinoilta poistumisen esteitä. |
| --- | --- |

43)

Kaikissa aluetukitapauksissa, joissa ilmoitusta edellyttävä raja-arvo ylittyy (aluetukea koskevien suuntaviivojen 53 kohta), valvontaviranomaisen on arvioitava (aluetukea koskevien suuntaviivojen 57 kohdan a alakohta) tuensaajan (tai konsernin, johon se kuuluu) osuus kyseisen tuotteen tai kyseisten tuotteiden myynnistä merkityksellisillä tuotemarkkinoilla ja maantieteellisillä markkinoilla. Markkinaosuus on kuitenkin ainoastaan alustava osoitus mahdollisista ongelmista. Tämän vuoksi valvontaviranomainen ottaa tarpeen mukaan perusteellisessa arvioinnissa huomioon myös muita tekijöitä, esimerkiksi markkinarakenteen, tarkastelemalla markkinoiden keskittymistä (16), markkinoille tulon mahdollisia esteitä (17), neuvotteluvoimaa (18) ja markkinoilta poistumisen esteitä.

| 44) | Valvontaviranomainen ottaa huomioon investointia edeltävät ja sen jälkeiset markkinaosuudet ja muut asiaan liittyvät tekijät (yleensä vuosi ennen investoinnin aloittamista ja vuosi sen jälkeen kun täysi tuotantoteho on saavutettu). Arvioidessaan perusteellisesti kielteisiä vaikutuksia valvontaviranomainen ottaa huomioon sen, että vaikka eräät investointihankkeet toteutetaan suhteellisen lyhyessä ajassa, yhdessä tai kahdessa vuodessa, useimmat suuret hankkeet vievät huomattavasti enemmän aikaa. Useimmissa tapauksissa on sen vuoksi analysoitava markkinoiden kehitystä pitkällä aikavälillä. Valvontaviranomainen myöntää kuitenkin, että pitkän aikavälin analyysit ovat spekulatiivisempia, erityisesti silloin kun on kyse epävakaista markkinoista tai markkinoista, joilla tapahtuu nopeita teknologisia muutoksia. Sen vuoksi mitä pidempää aikaväliä analyysi koskee ja mitä spekulatiivisempi analyysi tästä johtuen on, sitä vähemmän annetaan painoa markkinavoiman mahdollisille kielteisille vaikutuksille tai markkinoiden sulkemisen mahdollisuudelle. |
| --- | --- |

44)

Valvontaviranomainen ottaa huomioon investointia edeltävät ja sen jälkeiset markkinaosuudet ja muut asiaan liittyvät tekijät (yleensä vuosi ennen investoinnin aloittamista ja vuosi sen jälkeen kun täysi tuotantoteho on saavutettu). Arvioidessaan perusteellisesti kielteisiä vaikutuksia valvontaviranomainen ottaa huomioon sen, että vaikka eräät investointihankkeet toteutetaan suhteellisen lyhyessä ajassa, yhdessä tai kahdessa vuodessa, useimmat suuret hankkeet vievät huomattavasti enemmän aikaa. Useimmissa tapauksissa on sen vuoksi analysoitava markkinoiden kehitystä pitkällä aikavälillä. Valvontaviranomainen myöntää kuitenkin, että pitkän aikavälin analyysit ovat spekulatiivisempia, erityisesti silloin kun on kyse epävakaista markkinoista tai markkinoista, joilla tapahtuu nopeita teknologisia muutoksia. Sen vuoksi mitä pidempää aikaväliä analyysi koskee ja mitä spekulatiivisempi analyysi tästä johtuen on, sitä vähemmän annetaan painoa markkinavoiman mahdollisille kielteisille vaikutuksille tai markkinoiden sulkemisen mahdollisuudelle.

3.1.2   Tehottomien markkinarakenteiden luominen tai säilyttäminen

| 45) | Jos kilpailu on tehokasta, tehottomat yritykset joutuvat poistumaan markkinoilta. Pitkällä aikavälillä tämä edistää teknologian kehitystä ja vähäisten resurssien tehokasta käyttöä taloudessa. Valtiontuesta johtuva huomattava kapasiteetin lisäys tehottomilla markkinoilla saattaa kohtuuttomasti vääristää kilpailua, sillä liikakapasiteetti voi johtaa voittomarginaaleihin kohdistuviin paineisiin ja kilpailijoiden kapasiteetin vähenemiseen tai jopa niiden poistumiseen markkinoilta. Tämä saattaa johtaa tilanteeseen, jossa kilpailijat, jotka muutoin kykenisivät pysymään markkinoilla, pakotetaan markkinoilta valtiontuen vuoksi. Tuki saattaa myös estää alhaisen kustannustason yrityksiä tulemasta markkinoille ja vähentää kilpailijoiden kannusteita innovoida. Tämä johtaa tehottomiin markkinarakenteisiin, jotka pitkällä aikavälillä ovat haitallisia myös kuluttajien kannalta. |
| --- | --- |

45)

Jos kilpailu on tehokasta, tehottomat yritykset joutuvat poistumaan markkinoilta. Pitkällä aikavälillä tämä edistää teknologian kehitystä ja vähäisten resurssien tehokasta käyttöä taloudessa. Valtiontuesta johtuva huomattava kapasiteetin lisäys tehottomilla markkinoilla saattaa kohtuuttomasti vääristää kilpailua, sillä liikakapasiteetti voi johtaa voittomarginaaleihin kohdistuviin paineisiin ja kilpailijoiden kapasiteetin vähenemiseen tai jopa niiden poistumiseen markkinoilta. Tämä saattaa johtaa tilanteeseen, jossa kilpailijat, jotka muutoin kykenisivät pysymään markkinoilla, pakotetaan markkinoilta valtiontuen vuoksi. Tuki saattaa myös estää alhaisen kustannustason yrityksiä tulemasta markkinoille ja vähentää kilpailijoiden kannusteita innovoida. Tämä johtaa tehottomiin markkinarakenteisiin, jotka pitkällä aikavälillä ovat haitallisia myös kuluttajien kannalta.

| 46) | Arvioidessaan, voidaanko tuen avulla luoda tai säilyttää tehottomat markkinarakenteet, kuten edellä todetaan, valvontaviranomainen ottaa huomioon hankkeesta johtuvan tuotantokapasiteetin lisäyksen ja sen, onko kyse tehottomista markkinoista (19). Aluetukea koskevien suuntaviivojen mukaan kapasiteetin lisäys katsotaan ongelmalliseksi ainoastaan, jos se luodaan tehottomilla markkinoilla ja jos lisäkapasiteetin osuus kyseisistä markkinoista on enemmän kuin viisi prosenttia. |
| --- | --- |

46)

Arvioidessaan, voidaanko tuen avulla luoda tai säilyttää tehottomat markkinarakenteet, kuten edellä todetaan, valvontaviranomainen ottaa huomioon hankkeesta johtuvan tuotantokapasiteetin lisäyksen ja sen, onko kyse tehottomista markkinoista (19). Aluetukea koskevien suuntaviivojen mukaan kapasiteetin lisäys katsotaan ongelmalliseksi ainoastaan, jos se luodaan tehottomilla markkinoilla ja jos lisäkapasiteetin osuus kyseisistä markkinoista on enemmän kuin viisi prosenttia.

| 47) | Koska absoluuttisesti taantuvilla markkinoilla luotu kapasiteetti on yleensä vääristävämpää kuin suhteellisesti taantuvilla markkinoilla luotu kapasiteetti, valvontaviranomainen erottaa tapaukset, joissa merkitykselliset markkinat ovat pitkällä aikavälillä rakenteellisesti taantuvat (toisin sanoen niiden kasvu on negatiivinen), ja tapaukset, joissa merkitykselliset markkinat ovat suhteellisesti taantuvat (toisin sanoen kasvu on positiivinen mutta ei ylitä vertailukohteena olevaa kasvua (katso 48 kohta)). Kun hankkeen puitteissa luotu kapasiteetti koskee rakenteellisesti absoluuttisesti taantuvia markkinoita, valvontaviranomainen katsoo, että se on kielteinen tekijä tasapainotestissä ja että sen korvaaminen myönteisillä tekijöillä on epätodennäköistä. Sellaisessa tapauksessa on myös kyseenalaista, hyötyykö kyseinen alue hankkeesta pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

47)

Koska absoluuttisesti taantuvilla markkinoilla luotu kapasiteetti on yleensä vääristävämpää kuin suhteellisesti taantuvilla markkinoilla luotu kapasiteetti, valvontaviranomainen erottaa tapaukset, joissa merkitykselliset markkinat ovat pitkällä aikavälillä rakenteellisesti taantuvat (toisin sanoen niiden kasvu on negatiivinen), ja tapaukset, joissa merkitykselliset markkinat ovat suhteellisesti taantuvat (toisin sanoen kasvu on positiivinen mutta ei ylitä vertailukohteena olevaa kasvua (katso 48 kohta)). Kun hankkeen puitteissa luotu kapasiteetti koskee rakenteellisesti absoluuttisesti taantuvia markkinoita, valvontaviranomainen katsoo, että se on kielteinen tekijä tasapainotestissä ja että sen korvaaminen myönteisillä tekijöillä on epätodennäköistä. Sellaisessa tapauksessa on myös kyseenalaista, hyötyykö kyseinen alue hankkeesta pitkällä aikavälillä.

| 48) | Markkinoiden tehottomuutta mitataan yleensä ottamalla vertailukohdaksi ETA:n BKT viiden edellisen vuoden ajalta ennen hankkeen aloittamista (vertailuarvo). Markkinoiden aikaisempaa kehitystä koskevat tiedot ovat helpommin saatavilla eivätkä ne ole yhtä spekulatiivisia kuin tulevaisuuden ennusteet. Perusteellisessa arvioinnissa valvontaviranomainen voi kuitenkin ottaa huomioon myös odotetun tulevan kehityksen, sillä kapasiteetin lisäyksen vaikutus näkyy investoinnin jälkeisinä vuosina. Tähän liittyviä indikaattoreita voivat olla kyseisten markkinoiden ennustettu kasvu ja odotettu kapasiteetin käyttöaste sekä kapasiteetin lisäyksen todennäköinen vaikutus kilpailijoihin hintojen ja voittomarginaalien välityksellä. |
| --- | --- |

48)

Markkinoiden tehottomuutta mitataan yleensä ottamalla vertailukohdaksi ETA:n BKT viiden edellisen vuoden ajalta ennen hankkeen aloittamista (vertailuarvo). Markkinoiden aikaisempaa kehitystä koskevat tiedot ovat helpommin saatavilla eivätkä ne ole yhtä spekulatiivisia kuin tulevaisuuden ennusteet. Perusteellisessa arvioinnissa valvontaviranomainen voi kuitenkin ottaa huomioon myös odotetun tulevan kehityksen, sillä kapasiteetin lisäyksen vaikutus näkyy investoinnin jälkeisinä vuosina. Tähän liittyviä indikaattoreita voivat olla kyseisten markkinoiden ennustettu kasvu ja odotettu kapasiteetin käyttöaste sekä kapasiteetin lisäyksen todennäköinen vaikutus kilpailijoihin hintojen ja voittomarginaalien välityksellä.

| 49) | Kokemuksen mukaan eräissä tapauksissa kyseisen tuotteen kasvu ETA:lla ei ehkä ole asianmukainen vertailukohde tarkasteltaessa tuen vaikutuksia, erityisesti silloin, kun markkinat ovat maailmanlaajuiset ja kyseisten tuotteiden tuotanto tai kulutus on vähäistä ETA:lla. Tällaisissa tapauksissa valvontaviranomainen tarkastelee laajemmin tuen vaikutusta markkinarakenteisiin ottaen huomioon erityisesti sen mahdollisuuden syrjäyttää markkinoilta ETA:lla toimivat tuottajat. |
| --- | --- |

49)

Kokemuksen mukaan eräissä tapauksissa kyseisen tuotteen kasvu ETA:lla ei ehkä ole asianmukainen vertailukohde tarkasteltaessa tuen vaikutuksia, erityisesti silloin, kun markkinat ovat maailmanlaajuiset ja kyseisten tuotteiden tuotanto tai kulutus on vähäistä ETA:lla. Tällaisissa tapauksissa valvontaviranomainen tarkastelee laajemmin tuen vaikutusta markkinarakenteisiin ottaen huomioon erityisesti sen mahdollisuuden syrjäyttää markkinoilta ETA:lla toimivat tuottajat.

3.2   Kauppaan kohdistuvat kielteiset vaikutukset

| 50) | Kuten aluetukea koskevien suuntaviivojen 2 kohdassa todetaan, tuen maantieteellinen kohdentaminen erottaa aluetuen muista horisontaalisen tuen muodoista. Aluetuelle on ominaista, että sen tarkoituksena on vaikuttaa sijoittajien investointihankkeiden sijaintipaikan valintaan. Kun aluetuella korvataan alueellisista haitoista johtuvat lisäkustannukset ja tuetaan lisäinvestointeja tukialueilla, se vaikuttaa sekä alueen kehitykseen että koheesioon ja loppujen lopuksi hyödyttää koko ETA:ta (20). Aluetuen mahdolliset negatiiviset vaikutukset sijoittautumiseen on jo kartoitettu ja niitä on jossain määrin rajoitettu aluetukea koskevissa suuntaviivoissa ja aluetukikartoissa, joissa määritellään tarkasti tukikelpoiset alueet ottaen huomioon oikeudenmukaisuus- ja koheesiopoliittiset tavoitteet sekä hyväksyttävät tuki-intensiteetit. Tukea ei saa myöntää investointien houkuttelemiseksi kyseisten alueiden ulkopuolella. Kun arvioidaan tämän ohjeistuksen kohteena olevia suuria investointihankkeita, valvontaviranomaisella olisi oltava kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella se voi arvioida, johtaisiko valtiontuki merkittävään työpaikkojen menetykseen olemassa olevilla sijaintipaikoilla Euroopan talousalueella. |
| --- | --- |

50)

Kuten aluetukea koskevien suuntaviivojen 2 kohdassa todetaan, tuen maantieteellinen kohdentaminen erottaa aluetuen muista horisontaalisen tuen muodoista. Aluetuelle on ominaista, että sen tarkoituksena on vaikuttaa sijoittajien investointihankkeiden sijaintipaikan valintaan. Kun aluetuella korvataan alueellisista haitoista johtuvat lisäkustannukset ja tuetaan lisäinvestointeja tukialueilla, se vaikuttaa sekä alueen kehitykseen että koheesioon ja loppujen lopuksi hyödyttää koko ETA:ta (20). Aluetuen mahdolliset negatiiviset vaikutukset sijoittautumiseen on jo kartoitettu ja niitä on jossain määrin rajoitettu aluetukea koskevissa suuntaviivoissa ja aluetukikartoissa, joissa määritellään tarkasti tukikelpoiset alueet ottaen huomioon oikeudenmukaisuus- ja koheesiopoliittiset tavoitteet sekä hyväksyttävät tuki-intensiteetit. Tukea ei saa myöntää investointien houkuttelemiseksi kyseisten alueiden ulkopuolella. Kun arvioidaan tämän ohjeistuksen kohteena olevia suuria investointihankkeita, valvontaviranomaisella olisi oltava kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella se voi arvioida, johtaisiko valtiontuki merkittävään työpaikkojen menetykseen olemassa olevilla sijaintipaikoilla Euroopan talousalueella.

| 51) | Konkreettisemmin voidaan todeta, että kun valtiontuki mahdollistaa markkinoiden tuotantokapasiteettia lisäävät investoinnit, on vaarana, että tuki vaikuttaa kielteisesti tuotantoon tai investointeihin ETA:n muilla alueilla. Tämä on erityisesti todennäköistä silloin, kun kapasiteetin lisäys ylittää markkinoiden kasvun. Näin on yleensä sellaisten suurten investointihankkeiden kohdalla, jotka täyttävät aluetukea koskevien suuntaviivojen 57 kohdassa mainitun toisen arviointiperusteen. Kauppaan kohdistuvat kielteiset vaikutukset, jotka vastaavat menetettyä taloudellista toimintaa alueilla, joihin tuki vaikuttaa, voivat aiheuttaa työpaikkojen häviämistä kyseisillä markkinoilla, tuntua alihankkijoiden tasolla (21) ja johtaa myönteisten ulkoisvaikutusten (esimerkiksi klusterointivaikutus, tiedon leviäminen, koulutus jne.) menettämiseen. |
| --- | --- |

51)

Konkreettisemmin voidaan todeta, että kun valtiontuki mahdollistaa markkinoiden tuotantokapasiteettia lisäävät investoinnit, on vaarana, että tuki vaikuttaa kielteisesti tuotantoon tai investointeihin ETA:n muilla alueilla. Tämä on erityisesti todennäköistä silloin, kun kapasiteetin lisäys ylittää markkinoiden kasvun. Näin on yleensä sellaisten suurten investointihankkeiden kohdalla, jotka täyttävät aluetukea koskevien suuntaviivojen 57 kohdassa mainitun toisen arviointiperusteen. Kauppaan kohdistuvat kielteiset vaikutukset, jotka vastaavat menetettyä taloudellista toimintaa alueilla, joihin tuki vaikuttaa, voivat aiheuttaa työpaikkojen häviämistä kyseisillä markkinoilla, tuntua alihankkijoiden tasolla (21) ja johtaa myönteisten ulkoisvaikutusten (esimerkiksi klusterointivaikutus, tiedon leviäminen, koulutus jne.) menettämiseen.

4.   Tuen vaikutusten tasapainottaminen

| 52) | Todettuaan, että tuki on tarpeen kannustamaan investoinnin toteuttamista kyseisellä alueella, valvontaviranomainen vertaa suurelle investointihankkeelle myönnettävän alueellisen investointituen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia. Tuen kokonaisvaikutuksia ETA:n koheesioon punnitaan tarkkaan. Valvontaviranomainen ei sovella tässä tiedonannossa esitettyjä perusteita mekaanisesti, vaan arvioi niiden suhteellista merkitystä kokonaisuutena. Tasapainottamisessa mikään yksittäinen tekijä ei ole ratkaisevassa asemassa, eikä mitään näiden tekijöiden yhdistelmää voida sellaisenaan pitää riittävänä varmistamaan, että tuki soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan. |
| --- | --- |

52)

Todettuaan, että tuki on tarpeen kannustamaan investoinnin toteuttamista kyseisellä alueella, valvontaviranomainen vertaa suurelle investointihankkeelle myönnettävän alueellisen investointituen myönteisiä ja kielteisiä vaikutuksia. Tuen kokonaisvaikutuksia ETA:n koheesioon punnitaan tarkkaan. Valvontaviranomainen ei sovella tässä tiedonannossa esitettyjä perusteita mekaanisesti, vaan arvioi niiden suhteellista merkitystä kokonaisuutena. Tasapainottamisessa mikään yksittäinen tekijä ei ole ratkaisevassa asemassa, eikä mitään näiden tekijöiden yhdistelmää voida sellaisenaan pitää riittävänä varmistamaan, että tuki soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan.

| 53) | Valvontaviranomainen katsoo erityisesti, että investoinnin houkutteleminen köyhemmälle alueelle (korkeamman aluetukirajan mukaan määriteltynä) hyödyttää ETA:n sisäistä koheesiota enemmän kuin jos sama investointi tehtäisiin paremmassa asemassa olevalla alueella. Siten skenaariossa 2, jossa on esitettävä näyttöä vaihtoehtoisesta sijaintipaikasta, arviointi, jonka mukaan ilman tukea investointi olisi sijoitettu köyhemmälle alueelle (mitä enemmän alueellisia haittoja, sitä korkeampi aluetuen enimmäistuki-intensiteetti) tai alueelle, jolla katsotaan olevan samat alueelliset haitat kuin kohdealueella (enimmäistuki-intensiteetti on sama), muodostaa tasapainotestissä kielteisen seikan, jota myönteiset seikat eivät todennäköisesti korvaa, koska se on vastoin aluetuen perusteita. Toisaalta yleensä katsotaan, että sellaisen aluetuen myönteiset vaikutukset, joka pelkästään korvaa nettokustannusten erotuksen suhteessa kehittyneempään vaihtoehtoiseen investointipaikkaan (ja on sen vuoksi edellä esitetyn oikeasuhteisuustestin mukainen sekä täyttää myönteisiä vaikutuksia koskevat vaatimukset tavoitteen, tarkoituksenmukaisuuden ja kannustavan vaikutuksen osalta), ovat tasapainotestin perusteella mahdollisia kielteisiä vaikutuksia suuremmat uuden investoinnin vaihtoehtoisella sijaintipaikalla. |
| --- | --- |

53)

Valvontaviranomainen katsoo erityisesti, että investoinnin houkutteleminen köyhemmälle alueelle (korkeamman aluetukirajan mukaan määriteltynä) hyödyttää ETA:n sisäistä koheesiota enemmän kuin jos sama investointi tehtäisiin paremmassa asemassa olevalla alueella. Siten skenaariossa 2, jossa on esitettävä näyttöä vaihtoehtoisesta sijaintipaikasta, arviointi, jonka mukaan ilman tukea investointi olisi sijoitettu köyhemmälle alueelle (mitä enemmän alueellisia haittoja, sitä korkeampi aluetuen enimmäistuki-intensiteetti) tai alueelle, jolla katsotaan olevan samat alueelliset haitat kuin kohdealueella (enimmäistuki-intensiteetti on sama), muodostaa tasapainotestissä kielteisen seikan, jota myönteiset seikat eivät todennäköisesti korvaa, koska se on vastoin aluetuen perusteita. Toisaalta yleensä katsotaan, että sellaisen aluetuen myönteiset vaikutukset, joka pelkästään korvaa nettokustannusten erotuksen suhteessa kehittyneempään vaihtoehtoiseen investointipaikkaan (ja on sen vuoksi edellä esitetyn oikeasuhteisuustestin mukainen sekä täyttää myönteisiä vaikutuksia koskevat vaatimukset tavoitteen, tarkoituksenmukaisuuden ja kannustavan vaikutuksen osalta), ovat tasapainotestin perusteella mahdollisia kielteisiä vaikutuksia suuremmat uuden investoinnin vaihtoehtoisella sijaintipaikalla.

| 54) | Jos on kuitenkin uskottavia todisteita siitä, että valtiontuki johtaisi työpaikkojen merkittävään häviämiseen olemassa olevilla sijaintipaikoilla ETA-sopimuksen kattamalla alueella ja kyseiset työpaikat olisivat todennäköisesti muuten säilyneet keskipitkällä aikavälillä, kyseiseen olemassa olevaan sijaintipaikkaan kohdistuvat yhteiskunnalliset ja taloudelliset vaikutukset on otettava huomioon tasapainotestissä. |
| --- | --- |

54)

Jos on kuitenkin uskottavia todisteita siitä, että valtiontuki johtaisi työpaikkojen merkittävään häviämiseen olemassa olevilla sijaintipaikoilla ETA-sopimuksen kattamalla alueella ja kyseiset työpaikat olisivat todennäköisesti muuten säilyneet keskipitkällä aikavälillä, kyseiseen olemassa olevaan sijaintipaikkaan kohdistuvat yhteiskunnalliset ja taloudelliset vaikutukset on otettava huomioon tasapainotestissä.

| 55) | Valvontaviranomainen voi valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 6 artiklassa säädetyn muodollisen tutkintamenettelyn jälkeen lopettaa menettelyn mainitun pöytäkirjan 7 artiklan mukaisesti tehdyllä päätöksellä. |
| --- | --- |

55)

Valvontaviranomainen voi valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 6 artiklassa säädetyn muodollisen tutkintamenettelyn jälkeen lopettaa menettelyn mainitun pöytäkirjan 7 artiklan mukaisesti tehdyllä päätöksellä.

| 56) | Valvontaviranomainen voi päättää joko hyväksyä tai kieltää tuen tai asettaa sen myöntämiselle ehtoja (22). Jos valvontaviranomainen tekee mainitun pöytäkirjan 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti ehdollisen päätöksen, se voi liittää siihen ehtoja, joilla rajoitetaan kilpailun mahdollista vääristymistä ja varmistetaan tuen oikeasuhteisuus. Erityisesti se voi vähentää tuen ilmoitetun määrän tai tuki-intensiteetin tasolle, jonka katsotaan olevan oikeasuhteinen ja sen vuoksi soveltuvan yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

56)

Valvontaviranomainen voi päättää joko hyväksyä tai kieltää tuen tai asettaa sen myöntämiselle ehtoja (22). Jos valvontaviranomainen tekee mainitun pöytäkirjan 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti ehdollisen päätöksen, se voi liittää siihen ehtoja, joilla rajoitetaan kilpailun mahdollista vääristymistä ja varmistetaan tuen oikeasuhteisuus. Erityisesti se voi vähentää tuen ilmoitetun määrän tai tuki-intensiteetin tasolle, jonka katsotaan olevan oikeasuhteinen ja sen vuoksi soveltuvan yhteismarkkinoille.

---

(1)  Tämä luku vastaa Euroopan komission tiedonantoa perusteista suurten investointihankkeiden alueellisen tuen perusteelliseksi arvioimiseksi (EUVL C 223, 16.9.2009, s. 3).

(2)  Alueellisia valtiontukia vuosille 2007–2013 koskeva luku vastaa komission tiedonantoa ”Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosille 2007–2013” (EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13).

(3)  http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

(4)  Sellaisena kuin se määritellään aluetukea koskevien suuntaviivojen 49 kohdassa sekä alaviitteissä 46 ja 47.

(5)  Ks. aluetukea koskevien suuntaviivojen 4.3 jakso.

(6)  Ks. aluetukea koskevien suuntaviivojen 56 kohta.

(7)  Ks. aluetukea koskevien suuntaviivojen 53 kohta.

(8)  Ks. valvontaviranomaisen alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille antamien monialaisten puitteiden 26A luvun 26A.3 kohdan 4 alakohta. Kyseiset puitteet vastasivat Euroopan komission alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille antamia monialaisia puitteita (EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8, sellaisina kuin ne ovat muutettuina EUVL:ssä C 263, 1.11.2003, s. 3).

(9)  Ks. aluetukea koskevien suuntaviivojen 57 kohta.

(10)  Ks. toimintasuunnitelman 11 ja 20 kohta (KOM(2005) 107 lopullinen).

(11)  Ks. aluetukea koskevien suuntaviivojen 30 kohta.

(12)  Ks. aluetukea koskevien suuntaviivojen 57 kohta.

(13)  Tällaiset investoinnit voivat luoda edellytykset jatkoinvestoinneille, jotka ovat elinkelpoisia ilman lisätukea.

(14)  Jos merkityksellisten markkinoiden asianmukaisesta määritelmästä on epäilyjä, valvontaviranomainen esittelee nämä päätöksessään aloittaa muodollinen tutkintamenettely pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

(15)  Markkinavoima tarkoittaa kykyä vaikuttaa markkinahintoihin, tuotokseen, tavaroiden ja palvelujen valikoimaan tai laatuun sekä muihin kilpailutekijöihin pitkällä aikavälillä.

(16)  Tätä varten valvontaviranomainen voi tarkastella Herfindahl-Hirschman-indeksiä (HHI). Indeksi antaa alustavan kuvan markkinarakenteesta. Markkinoilla, joilla markkinatoimijoita on vähän mutta monilla niistä on suhteellisen suuri markkinaosuus, tuensaajan suuri markkinaosuus saattaa aiheuttaa vähemmän ongelmia kilpailun kannalta.

(17)  Markkinoille tulon esteitä ovat oikeudelliset esteet (erityisesti teollis- ja tekijänoikeudet), mittakaavaedut ja tuotevarioinnin edut sekä verkostoihin ja infrastruktuuriin pääsyn esteet. Kun tukea myönnetään markkinoilla, joilla tuensaaja on vakiintunut toiminnanharjoittaja, mahdolliset markkinoille tulon esteet voivat lisätä tuensaajan mahdollista markkinavoimaa ja siten pahentaa kyseisen markkinavoiman kielteisiä vaikutuksia.

(18)  Kun markkinoilla on vahvoja ostajia, on epätodennäköisempää, että tuensaaja voi nostaa niiltä veloitettuja hintoja.

(19)  Tässä yhteydessä ’tehottomilla markkinoilla’ tarkoitetaan markkinoita, joiden keskimääräinen vuosikasvu viitejaksolla ei ylitä ETA:n BKT:n kasvuprosenttia.

(20)  Erityisesti tukialueella harjoitettavan toiminnan lisääntyminen tai elintason parantuminen voi lisätä muista ETA:n osista peräisin olevien tuotteiden ja palvelujen kysyntää.

(21)  Erityisesti, jos ne toimivat alueen paikallismarkkinoilla.

(22)  Kun tukea myönnetään voimassa olevan aluetukiohjelman perusteella, on kuitenkin huomattava, että EFTA-valtio säilyttää mahdollisuuden myöntää kyseistä tukea sallittuun enimmäismäärään saakka. Tämä on se määrä, joka sovellettavien sääntöjen mukaisesti voidaan myöntää investointiin, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat 100 miljoonaa euroa.

---

Oikaisuja

| 2.8.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/23

---

Oikaistaan neuvoston asetus (EY) N:o 1698/2005, annettu 20 päivänä syyskuuta 2005, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 277, 21. lokakuuta 2005
  )

Sivulla 1, johdanto-osan 2 kappaleessa:

korvataan:

| "(2) | Yhteistä maatalouspolitiikkaa ja sen erityismenetelmiä suunniteltaessa otetaan perustamissopimuksen mukaisesti huomioon maatalouselinkeinon erityisluonne, joka johtuu maatalouden yhteiskunnallisesta rakenteesta sekä eri maaseutualueiden välisistä rakenteellisista eroista ja luonnonolojen eroista." |
| --- | --- |

"(2)

Yhteistä maatalouspolitiikkaa ja sen erityismenetelmiä suunniteltaessa otetaan perustamissopimuksen mukaisesti huomioon maatalouselinkeinon erityisluonne, joka johtuu maatalouden yhteiskunnallisesta rakenteesta sekä eri maaseutualueiden välisistä rakenteellisista eroista ja luonnonolojen eroista."

seuraavasti:

| "(2) | Yhteistä maatalouspolitiikkaa ja sen erityismenetelmiä suunniteltaessa otetaan perustamissopimuksen mukaisesti huomioon maatalouselinkeinon erityisluonne, joka johtuu maatalouden yhteiskunnallisesta rakenteesta sekä eri maatalousalueiden välisistä rakenteellisista eroista ja luonnonolojen eroista." |
| --- | --- |

"(2)

Yhteistä maatalouspolitiikkaa ja sen erityismenetelmiä suunniteltaessa otetaan perustamissopimuksen mukaisesti huomioon maatalouselinkeinon erityisluonne, joka johtuu maatalouden yhteiskunnallisesta rakenteesta sekä eri maatalousalueiden välisistä rakenteellisista eroista ja luonnonolojen eroista."

Sivulla 17, 28 artiklan 1 kohdan c alakohdan toisessa alakohdassa:

korvataan:

"Jos investoinnit tehdään yhteisön vaatimusten täyttämiseksi, tukea voidaan myöntää vain 2 kohdassa tarkoitettujen mikroyritysten tekemiin investointeihin, jotka tehdään hiljattain käyttöön otettujen yhteisön vaatimusten täyttämiseksi."

seuraavasti:

"Jos investoinnit tehdään yhteisön vaatimusten täyttämiseksi, tukea voidaan myöntää vain 3 kohdassa tarkoitettujen mikroyritysten tekemiin investointeihin, jotka tehdään hiljattain käyttöön otettujen yhteisön vaatimusten täyttämiseksi."

---

| 2.8.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 206/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 206/24

---

Oikaistaan poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös EU BAM Rafah/1/2012, annettu 3 päivänä heinäkuuta 2012, Rafahin rajanylityspaikkaa varten perustetun Euroopan unionin rajavalvonnan avustusoperaation (EU BAM Rafah) johtajan nimittämisestä

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 186, 14. heinäkuuta 2012
  )

Kansisivulla ja sivulla 30 päätöksen virallinen numero:

korvataan:

”(2012/382/EU)”

seuraavasti:

”(2012/382/YUTP)”.

---