# Eiropas Savienības L 204/2012

| | ISSN 1977-0715
  doi:10.3000/19770715.L_2012.204.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 204 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 55. gadagājums2012. gada 31. jūlijs |

ISSN 1977-0715

doi:10.3000/19770715.L_2012.204.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 204

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

55. gadagājums2012. gada 31. jūlijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 670/2012 (2012. gada 11. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads), un Regulu (EK) Nr. 680/2007, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 671/2012 (2012. gada 11. jūlijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 saistībā ar lauksaimniekiem paredzētu tiešo maksājumu piemērošanu attiecībā uz 2013. gadu | 11 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 670/2012 (2012. gada 11. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads), un Regulu (EK) Nr. 680/2007, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 671/2012 (2012. gada 11. jūlijs), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 saistībā ar lauksaimniekiem paredzētu tiešo maksājumu piemērošanu attiecībā uz 2013. gadu

11

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | | 2012/418/ES |
| | * | Padomes Lēmums (2011. gada 21. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses, un provizoriski piemērotu dažus tā noteikumus | 18 |
| | * | Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses | 20 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2012/419/ES |
| | * | Eiropadomes Lēmums (2012. gada 11. jūlijs), ar ko groza statusu, kas Majotai piešķirts attiecībā uz Eiropas Savienību | 131 |

II   Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

2012/418/ES

*

Padomes Lēmums (2011. gada 21. decembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses, un provizoriski piemērotu dažus tā noteikumus

18

*

Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses

20

LĒMUMI

2012/419/ES

*

Eiropadomes Lēmums (2012. gada 11. jūlijs), ar ko groza statusu, kas Majotai piešķirts attiecībā uz Eiropas Savienību

131

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 31.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 204/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 670/2012

(2012. gada 11. jūlijs),

ar kuru groza Lēmumu Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads), un Regulu (EK) Nr. 680/2007, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu un 173. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (3) izveidota konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (KIP), kas paredz dažādus īstenošanas pasākumus, ko sasniedz, izmantojot īpašas programmas, no kurām “Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) politikas atbalsta programma” nodrošina atbalstu IKT produktu un pakalpojumu un uz IKT balstīto produktu un pakalpojumu iekšējā tirgus stiprināšanai un kuras mērķis ir veicināt inovācijas, plašāk izmantojot IKT un ieguldot tajās. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1639/2006/EK (3) izveidota konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (KIP), kas paredz dažādus īstenošanas pasākumus, ko sasniedz, izmantojot īpašas programmas, no kurām “Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) politikas atbalsta programma” nodrošina atbalstu IKT produktu un pakalpojumu un uz IKT balstīto produktu un pakalpojumu iekšējā tirgus stiprināšanai un kuras mērķis ir veicināt inovācijas, plašāk izmantojot IKT un ieguldot tajās.

| (2) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 680/2007 (4) paredzēti vispārīgi noteikumi Savienības finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā un izveidots arī riska dalīšanas instruments – aizdevumu garantiju instruments TEN transporta (“TEN-T”) projektiem. |
| --- | --- |

(2)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 680/2007 (4) paredzēti vispārīgi noteikumi Savienības finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā un izveidots arī riska dalīšanas instruments – aizdevumu garantiju instruments TEN transporta (“TEN-T”) projektiem.

| (3) | Saskaņā ar Komisijas aplēsēm nākamās desmitgades laikā Eiropas transporta, enerģētikas, informācijas un komunikāciju tīkliem būs nepieciešams nepieredzēts ieguldījumu apjoms, lai veicinātu stratēģijas “Eiropa 2020” politikas mērķu sasniegšanu, jo īpaši klimata mērķu sasniegšanu un pāreju uz tādu ekonomiku, kurā efektīvi izmanto resursus un tiek radītas zemas oglekļa dioksīdu emisijas, attīstot gudras, uzlabotas un pilnībā savstarpēji savienotas infrastruktūras, un lai veicinātu iekšējā tirgus izveides pabeigšanu. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Komisijas aplēsēm nākamās desmitgades laikā Eiropas transporta, enerģētikas, informācijas un komunikāciju tīkliem būs nepieciešams nepieredzēts ieguldījumu apjoms, lai veicinātu stratēģijas “Eiropa 2020” politikas mērķu sasniegšanu, jo īpaši klimata mērķu sasniegšanu un pāreju uz tādu ekonomiku, kurā efektīvi izmanto resursus un tiek radītas zemas oglekļa dioksīdu emisijas, attīstot gudras, uzlabotas un pilnībā savstarpēji savienotas infrastruktūras, un lai veicinātu iekšējā tirgus izveides pabeigšanu.

| (4) | Savienības infrastruktūras projektiem ne vienmēr ir viegli pieejams parāda kapitāla tirgus finansējums. Infrastruktūras projektu grūtībām piesaistīt ilgtermiņa privāto vai publisko finansējumu nevajadzētu pasliktināt transporta, telekomunikāciju un enerģētikas sistēmu darbības rezultātus un palēnināt platjoslas pārklājuma izplatību. Ņemot vērā obligāciju tirgu sadrumstalotību Savienībā līdz ar neziņu par paredzamo pieprasījumu, kā arī infrastruktūras projektu apmēru un sarežģītību, kā dēļ nepieciešams ilgs laiks projektu sagatavošanai, ir lietderīgi risināt šo jautājumu Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(4)

Savienības infrastruktūras projektiem ne vienmēr ir viegli pieejams parāda kapitāla tirgus finansējums. Infrastruktūras projektu grūtībām piesaistīt ilgtermiņa privāto vai publisko finansējumu nevajadzētu pasliktināt transporta, telekomunikāciju un enerģētikas sistēmu darbības rezultātus un palēnināt platjoslas pārklājuma izplatību. Ņemot vērā obligāciju tirgu sadrumstalotību Savienībā līdz ar neziņu par paredzamo pieprasījumu, kā arī infrastruktūras projektu apmēru un sarežģītību, kā dēļ nepieciešams ilgs laiks projektu sagatavošanai, ir lietderīgi risināt šo jautājumu Savienības līmenī.

| (5) | Finanšu instrumenti, kā reglamentēts ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), dažos gadījumos var paaugstināt budžeta tēriņu efektivitāti un panākt lielu pastiprinošu ietekmi privātā sektora finansējuma piesaistīšanā. Tas ir īpaši svarīgi sakarā ar grūtībām saņemt kredītus, publisko finanšu ierobežojumiem un ievērojot nepieciešamību atbalstīt Eiropas ekonomikas atlabšanu. |
| --- | --- |

(5)

Finanšu instrumenti, kā reglamentēts ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), dažos gadījumos var paaugstināt budžeta tēriņu efektivitāti un panākt lielu pastiprinošu ietekmi privātā sektora finansējuma piesaistīšanā. Tas ir īpaši svarīgi sakarā ar grūtībām saņemt kredītus, publisko finanšu ierobežojumiem un ievērojot nepieciešamību atbalstīt Eiropas ekonomikas atlabšanu.

| (6) | Eiropas Parlaments 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā “Par ieguldījumu nākotnē – jauna daudzgadu finanšu shēma (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai” atzinīgi vērtēja stratēģijas “Eiropa 2020” iniciatīvu veidot projektu obligācijas, kas ir riska dalīšanas instruments, kurš paredz sniegt kopīgi ar EIB nodrošinātu atbalstu no Savienības budžeta ar mērķi palielināt Savienības līdzekļus un radīt privāto ieguldītāju papildu interesi piedalīties tādos prioritārajos projektos, kas atbilst stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem. Padome 2011. gada 12. jūlija secinājumos par Vienotā tirgus aktu atgādināja, ka finanšu instrumenti jāizvērtē, ņemot vērā to radīto sviras iedarbību salīdzinājumā ar esošajiem instrumentiem, papildu riskus, kādi tiktu radīti valdību bilancēm, un iespējamu privāto iestāžu izspiešanu. Komisijas paziņojums par stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājumu un ar to saistīto ietekmes novērtējumu, kurā izmantoja sabiedrisko apspriešanos, būtu jāaplūko šādā kontekstā. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlaments 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā “Par ieguldījumu nākotnē – jauna daudzgadu finanšu shēma (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai” atzinīgi vērtēja stratēģijas “Eiropa 2020” iniciatīvu veidot projektu obligācijas, kas ir riska dalīšanas instruments, kurš paredz sniegt kopīgi ar EIB nodrošinātu atbalstu no Savienības budžeta ar mērķi palielināt Savienības līdzekļus un radīt privāto ieguldītāju papildu interesi piedalīties tādos prioritārajos projektos, kas atbilst stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem. Padome 2011. gada 12. jūlija secinājumos par Vienotā tirgus aktu atgādināja, ka finanšu instrumenti jāizvērtē, ņemot vērā to radīto sviras iedarbību salīdzinājumā ar esošajiem instrumentiem, papildu riskus, kādi tiktu radīti valdību bilancēm, un iespējamu privāto iestāžu izspiešanu. Komisijas paziņojums par stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājumu un ar to saistīto ietekmes novērtējumu, kurā izmantoja sabiedrisko apspriešanos, būtu jāaplūko šādā kontekstā.

| (7) | Būtu jāuzsāk izmēģinājuma posms stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvai, kuras mērķis ir palīdzēt finansēt prioritāros projektus ar skaidru ES pievienoto vērtību un veicināt lielāku privātā sektora iesaistīšanos ekonomiski dzīvotpējīgu projektu transporta, enerģētikas un IKT infrastruktūras jomā ilgtermiņa kapitāla tirgus finansēšanā. Šis instruments sniegs labumu projektiem ar līdzīgām finansēšanas vajadzībām, un nozaru savstarpējo sinerģiju dēļ tam būtu jārada lielāki ieguvumi attiecībā uz tirgus ietekmi, administratīvo efektivitāti un resursu izmantošanu. Tam būtu jānodrošina saskaņots instruments tādām infrastruktūrā ieinteresētajām personām kā finansētāji, publiskās iestādes, būvniecības uzņēmumi un uzņēmēji, un tas pamatosies uz tirgus pieprasījumu. |
| --- | --- |

(7)

Būtu jāuzsāk izmēģinājuma posms stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvai, kuras mērķis ir palīdzēt finansēt prioritāros projektus ar skaidru ES pievienoto vērtību un veicināt lielāku privātā sektora iesaistīšanos ekonomiski dzīvotpējīgu projektu transporta, enerģētikas un IKT infrastruktūras jomā ilgtermiņa kapitāla tirgus finansēšanā. Šis instruments sniegs labumu projektiem ar līdzīgām finansēšanas vajadzībām, un nozaru savstarpējo sinerģiju dēļ tam būtu jārada lielāki ieguvumi attiecībā uz tirgus ietekmi, administratīvo efektivitāti un resursu izmantošanu. Tam būtu jānodrošina saskaņots instruments tādām infrastruktūrā ieinteresētajām personām kā finansētāji, publiskās iestādes, būvniecības uzņēmumi un uzņēmēji, un tas pamatosies uz tirgus pieprasījumu.

| (8) | Stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posmā Savienības budžets jāizmanto līdztekus EIB finansējumam kā kopīgs riska dalīšanas instruments projektu obligācijām, kuras emitēs projektu uzņēmumi. Minētais instruments tiecas mazināt projekta parāda apkalpošanas risku un obligāciju turētāju kredītrisku tādā mērā, lai kapitāla tirgus dalībnieki, piemēram, pensiju fondi, apdrošināšanas sabiedrības un citas ieinteresētās personas, gribētu ieguldīt infrastruktūras projektu obligācijās lielākā apjomā, nekā tas būtu iespējams bez Savienības atbalsta. |
| --- | --- |

(8)

Stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posmā Savienības budžets jāizmanto līdztekus EIB finansējumam kā kopīgs riska dalīšanas instruments projektu obligācijām, kuras emitēs projektu uzņēmumi. Minētais instruments tiecas mazināt projekta parāda apkalpošanas risku un obligāciju turētāju kredītrisku tādā mērā, lai kapitāla tirgus dalībnieki, piemēram, pensiju fondi, apdrošināšanas sabiedrības un citas ieinteresētās personas, gribētu ieguldīt infrastruktūras projektu obligācijās lielākā apjomā, nekā tas būtu iespējams bez Savienības atbalsta.

| (9) | Ņemot vērā EIB ilgā laikā iegūtās speciālās zināšanas un to, ka tā ir nozīmīgākā infrastruktūras projektu finansētāja un ES finanšu iestāde, kas izveidota ar Līgumu, Komisijai būtu jāiesaista EIB izmēģinājuma posma īstenošanā. Projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta galvenie noteikumi, nosacījumi un procedūras būtu jānosaka šajā regulā. Sīkāk izstrādāti noteikumi un nosacījumi, tostarp par riska dalīšanu, atlīdzību, pārraudzību un kontroli, būtu jānosaka sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIB. Minētais sadarbības nolīgums būtu jāapstiprina Komisijai un EIB saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā EIB ilgā laikā iegūtās speciālās zināšanas un to, ka tā ir nozīmīgākā infrastruktūras projektu finansētāja un ES finanšu iestāde, kas izveidota ar Līgumu, Komisijai būtu jāiesaista EIB izmēģinājuma posma īstenošanā. Projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta galvenie noteikumi, nosacījumi un procedūras būtu jānosaka šajā regulā. Sīkāk izstrādāti noteikumi un nosacījumi, tostarp par riska dalīšanu, atlīdzību, pārraudzību un kontroli, būtu jānosaka sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIB. Minētais sadarbības nolīgums būtu jāapstiprina Komisijai un EIB saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām.

| (10) | Stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posms būtu jāsāk cik drīz vien iespējams pašreizējās finanšu shēmas ietvaros, un tas būtu jāīsteno bez liekas kavēšanās, lai noskaidrotu, vai un kādā mērā šādi riska dalīšanas finanšu instrumenti sniedz papildu pievienoto vērtību infrastruktūras finansēšanas jomā un infrastruktūras projektu parāda vērtspapīru kapitāla tirgus attīstībā. |
| --- | --- |

(10)

Stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posms būtu jāsāk cik drīz vien iespējams pašreizējās finanšu shēmas ietvaros, un tas būtu jāīsteno bez liekas kavēšanās, lai noskaidrotu, vai un kādā mērā šādi riska dalīšanas finanšu instrumenti sniedz papildu pievienoto vērtību infrastruktūras finansēšanas jomā un infrastruktūras projektu parāda vērtspapīru kapitāla tirgus attīstībā.

| (11) | Izmēģinājuma posmā līdzekļi būtu jānodrošina, 2012. un 2013. gadā pārceļot budžeta līdzekļus no esošajām transporta, enerģētikas un telekomunikāciju programmām. Šim nolūkam šai iniciatīvai līdz EUR 200 miljoniem varētu pārcelt no TEN-T budžeta, līdz EUR 20 miljoniem no konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas budžeta un līdz EUR 10 miljoniem no TEN-Enerģētika (“TEN-E”) budžeta. Pieejamie budžeta līdzekļi ierobežo gan iniciatīvas darbības jomu, gan to projektu skaitu, kurus var atbalstīt. |
| --- | --- |

(11)

Izmēģinājuma posmā līdzekļi būtu jānodrošina, 2012. un 2013. gadā pārceļot budžeta līdzekļus no esošajām transporta, enerģētikas un telekomunikāciju programmām. Šim nolūkam šai iniciatīvai līdz EUR 200 miljoniem varētu pārcelt no TEN-T budžeta, līdz EUR 20 miljoniem no konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas budžeta un līdz EUR 10 miljoniem no TEN-Enerģētika (“TEN-E”) budžeta. Pieejamie budžeta līdzekļi ierobežo gan iniciatīvas darbības jomu, gan to projektu skaitu, kurus var atbalstīt.

| (12) | Budžeta līdzekļi būtu jāpieprasa EIB, par pamatu ņemot dažādus projektus, kurus EIB un Komisija uzskata par piemērotiem, atbilstīgiem Savienības ilgtermiņa politikas mērķiem un tādiem, ko iespējams īstenot. Jebkādi šādi pieprasījumi būtu jāiesniedz un atbilstošās budžeta saistības būtu jāparedz ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī. Lielo infrastruktūras projektu sarežģītības dēļ EIB Direktoru padomei būtu jāvar tos faktiski apstiprināt vēlāk, bet ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(12)

Budžeta līdzekļi būtu jāpieprasa EIB, par pamatu ņemot dažādus projektus, kurus EIB un Komisija uzskata par piemērotiem, atbilstīgiem Savienības ilgtermiņa politikas mērķiem un tādiem, ko iespējams īstenot. Jebkādi šādi pieprasījumi būtu jāiesniedz un atbilstošās budžeta saistības būtu jāparedz ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī. Lielo infrastruktūras projektu sarežģītības dēļ EIB Direktoru padomei būtu jāvar tos faktiski apstiprināt vēlāk, bet ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī.

| (13) | Pieteikšanās atbalstam un visu projektu atlase un īstenošana būtu jāveic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz valsts atbalstu, un būtu jācenšas izvairīties no tirgus traucējumu radīšanas vai vairošanas. |
| --- | --- |

(13)

Pieteikšanās atbalstam un visu projektu atlase un īstenošana būtu jāveic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz valsts atbalstu, un būtu jācenšas izvairīties no tirgus traucējumu radīšanas vai vairošanas.

| (14) | Papildus Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6) 49. pantā noteiktajām ziņošanas prasībām izmēģinājuma posmā Komisijai ar EIB atbalstu pēc sadarbības nolīguma parakstīšanas ik pēc sešiem mēnešiem būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei un 2013. gada otrajā pusgadā būtu jāiesniedz starpposma ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei. Neatkarīgs vispārējs novērtējums būtu jāveic 2015. gadā. |
| --- | --- |

(14)

Papildus Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6) 49. pantā noteiktajām ziņošanas prasībām izmēģinājuma posmā Komisijai ar EIB atbalstu pēc sadarbības nolīguma parakstīšanas ik pēc sešiem mēnešiem būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei un 2013. gada otrajā pusgadā būtu jāiesniedz starpposma ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei. Neatkarīgs vispārējs novērtējums būtu jāveic 2015. gadā.

| (15) | Balstoties uz šo neatkarīgo vispārējo novērtējumu, Komisijai būtu jānovērtē stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas atbilstība, kā arī efektivitāte ieguldījumu apjoma palielināšanā prioritārajiem projektiem un Savienības izdevumu lietderības palielināšanā. |
| --- | --- |

(15)

Balstoties uz šo neatkarīgo vispārējo novērtējumu, Komisijai būtu jānovērtē stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas atbilstība, kā arī efektivitāte ieguldījumu apjoma palielināšanā prioritārajiem projektiem un Savienības izdevumu lietderības palielināšanā.

| (16) | Stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posms būtu jāuzsāk, sagatavojot Komisijas ierosināto Eiropas savienošanas instrumentu. Tas neskar nevienu lēmumu par Savienības daudzgadu finanšu shēmu (DFS) pēc 2013. gada un iespējamu no finanšu instrumentiem iegūtu līdzekļu atkārtotu izmantošanu saistībā ar sarunām par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības gada budžetam. |
| --- | --- |

(16)

Stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posms būtu jāuzsāk, sagatavojot Komisijas ierosināto Eiropas savienošanas instrumentu. Tas neskar nevienu lēmumu par Savienības daudzgadu finanšu shēmu (DFS) pēc 2013. gada un iespējamu no finanšu instrumentiem iegūtu līdzekļu atkārtotu izmantošanu saistībā ar sarunām par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības gada budžetam.

| (17) | Lai īstenotu stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posmu, būtu attiecīgi jāgroza Lēmums Nr. 1639/2006/EK un Regula (EK) Nr. 680/2007. |
| --- | --- |

(17)

Lai īstenotu stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas izmēģinājuma posmu, būtu attiecīgi jāgroza Lēmums Nr. 1639/2006/EK un Regula (EK) Nr. 680/2007.

| (18) | Lai šajā regulā noteiktie pasākumi būtu efektīvi, regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas, ņemot vērā izmēģinājuma posma ierobežoto ilgumu, |
| --- | --- |

(18)

Lai šajā regulā noteiktie pasākumi būtu efektīvi, regulai būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas, ņemot vērā izmēģinājuma posma ierobežoto ilgumu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Lēmumā Nr. 1639/2006/EK

Lēmumu Nr. 1639/2006/EK groza šādi:

| 1) | lēmuma 8. pantam pievieno šādu punktu:
  “5.a   Neskarot 1. līdz 5. punktu, attiecībā uz projektiem, ko īsteno saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu, Komisija un Eiropas Investīciju banka (EIB) 2013. gada otrajā pusgadā iesniedz starpposma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Neatkarīgu vispārēju novērtējumu veic 2015. gadā.
  Balstoties uz minēto novērtējumu, Komisija izvērtē stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas atbilstību un efektivitāti investīciju apjoma palielināšanā prioritārajiem projektiem un Savienības izdevumu lietderības palielināšanā. Pamatojoties uz minēto novērtējumu un ņemot vērā visus iespējamos risinājumus, Komisija apsver iespēju ierosināt attiecīgas izmaiņas regulējumā, tostarp tiesību aktu izmaiņas, jo īpaši, ja prognozētā tirgus atsaucība ir neapmierinoša vai ja pietiekamā apjomā kļūst pieejami alternatīvi avoti ilgtermiņa parāda finansēšanai.
  Pirmajā daļā minētajā starpposma ziņojumā ietver to projektu sarakstu, kuri izmantojuši 31. panta 2.a līdz 2.e punktā minēto projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu, sniedzot informāciju par emitēto obligāciju noteikumiem un pašreizējo un nākotnē iespējamo investoru veidiem.”; |
| --- | --- |

1)

lēmuma 8. pantam pievieno šādu punktu:

“5.a   Neskarot 1. līdz 5. punktu, attiecībā uz projektiem, ko īsteno saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu, Komisija un Eiropas Investīciju banka (EIB) 2013. gada otrajā pusgadā iesniedz starpposma ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Neatkarīgu vispārēju novērtējumu veic 2015. gadā.

Balstoties uz minēto novērtējumu, Komisija izvērtē stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas atbilstību un efektivitāti investīciju apjoma palielināšanā prioritārajiem projektiem un Savienības izdevumu lietderības palielināšanā. Pamatojoties uz minēto novērtējumu un ņemot vērā visus iespējamos risinājumus, Komisija apsver iespēju ierosināt attiecīgas izmaiņas regulējumā, tostarp tiesību aktu izmaiņas, jo īpaši, ja prognozētā tirgus atsaucība ir neapmierinoša vai ja pietiekamā apjomā kļūst pieejami alternatīvi avoti ilgtermiņa parāda finansēšanai.

Pirmajā daļā minētajā starpposma ziņojumā ietver to projektu sarakstu, kuri izmantojuši 31. panta 2.a līdz 2.e punktā minēto projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu, sniedzot informāciju par emitēto obligāciju noteikumiem un pašreizējo un nākotnē iespējamo investoru veidiem.”;

| 2) | lēmuma 26. panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “b) | inovāciju veicināšana, plašāk izmantojot IKT un platjoslu un investējot tajās;”; |
| --- | --- | --- |

2)

lēmuma 26. panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“b)

inovāciju veicināšana, plašāk izmantojot IKT un platjoslu un investējot tajās;”;

| 3) | lēmuma 31. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Projekti, kas minēti 1.a punktā, ir paredzēti tam, lai veicinātu inovācijas, tehnoloģiju nodošanu un tādu jauno tehnoloģiju izplatīšanu, ko var pārņemt tirgū.
  Savienība var piešķirt subsīdijas, lai ieguldītu minēto projektu budžetā.
  Kā alternatīvu Savienība izmēģinājuma posmā 2012. un 2013. gadā var veikt finansiālu ieguldījumu EIB uzkrājumu veidošanai un kapitāla piešķīrumam parāda instrumentiem vai garantijām, lai EIB tās sniegtu no pašu līdzekļiem saskaņā ar projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu.”; |
| --- | --- | --- |

3)

lēmuma 31. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Projekti, kas minēti 1.a punktā, ir paredzēti tam, lai veicinātu inovācijas, tehnoloģiju nodošanu un tādu jauno tehnoloģiju izplatīšanu, ko var pārņemt tirgū.

Savienība var piešķirt subsīdijas, lai ieguldītu minēto projektu budžetā.

Kā alternatīvu Savienība izmēģinājuma posmā 2012. un 2013. gadā var veikt finansiālu ieguldījumu EIB uzkrājumu veidošanai un kapitāla piešķīrumam parāda instrumentiem vai garantijām, lai EIB tās sniegtu no pašu līdzekļiem saskaņā ar projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu.”;

| b) | iekļauj šādus punktus:
  “2.a   Šā panta 2. punkta trešajā daļā minētais projektu obligāciju riska dalīšanas instruments ir kopīgs Komisijas un EIB instruments, kas sniedz pievienoto vērtību kā Savienības intervence, risina nelabvēlīgas investīciju situācijas, kurās projekti nesaņem pietiekamu finansējumu no tirgus, un nodrošina papildināmību. Tas vairās radīt konkurences kropļojumus, tā mērķis ir nodrošināt pastiprinošu ietekmi, un tas saskaņo intereses kredītu kvalitātes uzlabošanas formā. Projektu obligāciju riska dalīšanas instruments:






  a) | ir tāda parāda instrumenta vai garantijas formā, ko izsniedz EIB ar Savienības budžeta ieguldījuma atbalstu par labu finansējumam, kas piešķirts projektiem IKT un platjoslas jomā, papildinot vai piesaistot dalībvalstu vai privātā sektora finansējumu; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādus punktus:

“2.a   Šā panta 2. punkta trešajā daļā minētais projektu obligāciju riska dalīšanas instruments ir kopīgs Komisijas un EIB instruments, kas sniedz pievienoto vērtību kā Savienības intervence, risina nelabvēlīgas investīciju situācijas, kurās projekti nesaņem pietiekamu finansējumu no tirgus, un nodrošina papildināmību. Tas vairās radīt konkurences kropļojumus, tā mērķis ir nodrošināt pastiprinošu ietekmi, un tas saskaņo intereses kredītu kvalitātes uzlabošanas formā. Projektu obligāciju riska dalīšanas instruments:

a)

ir tāda parāda instrumenta vai garantijas formā, ko izsniedz EIB ar Savienības budžeta ieguldījuma atbalstu par labu finansējumam, kas piešķirts projektiem IKT un platjoslas jomā, papildinot vai piesaistot dalībvalstu vai privātā sektora finansējumu;

| b) | mazina projekta parāda apkalpošanas risku un obligāciju turētāju kredītrisku; |
| --- | --- |

b)

mazina projekta parāda apkalpošanas risku un obligāciju turētāju kredītrisku;

| c) | tiek izmantots tikai projektiem, kuru finansiālā dzīvotspēja balstās uz projekta ieņēmumiem. |
| --- | --- |

c)

tiek izmantots tikai projektiem, kuru finansiālā dzīvotspēja balstās uz projekta ieņēmumiem.

2.b   Savienības atbildība attiecībā uz projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu, tostarp pārvaldības izmaksām un citām atbilstīgām izmaksām, nekādā gadījumā nepārsniedz Savienības ieguldījuma summu projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentā un neturpinās pēc attiecīgā kredītu uzlabošanas instrumenta bāzes portfeļa termiņa beigām. Nedrīkst rasties nekādas turpmākas saistības pret Savienības vispārējo budžetu. Ar projektu obligāciju operācijām saistītus pārējos riskus vienmēr uzņemas EIB.

2.c   Projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta galvenie noteikumi, nosacījumi un procedūras noteikti IIIa pielikumā. Sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta īstenošanai, tostarp riska dalīšanai, atlīdzībai, pārraudzībai un kontrolei, nosaka sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIB. Minēto sadarbības nolīgumu apstiprina Komisija un EIB saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām.

2.d   2013. gadā no budžeta, kas piešķirts IKT un platjoslas politikas izpildei, var izmantot summu EUR 20 miljonu apmērā saskaņā ar I pielikuma b) punktā izklāstīto noteikumu. Ņemot vērā izmēģinājuma posma ierobežoto ilgumu, visus projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta ieņēmumus, kas saņemti līdz 2013. gada 31. decembrim, var atkārtoti izmantot jauniem parāda instrumentiem un garantijām tajā pašā riska dalīšanas mehānismā un projektiem, kas atbilst tiem pašiem atbilstības kritērijiem, lai pēc iespējas palielinātu atbalstīto investīciju apjomu. Ja projekta obligāciju riska dalīšanas instrumentu nepagarina uz nākamo finanšu shēmu, visus atlikušos līdzekļus ieskaita atpakaļ Savienības vispārējā budžeta ieņēmumu daļā.

2.e   Papildus 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 49. pantā noteiktajām ziņošanas prasībām un neskarot citas regulatīvās ziņošanas prasības, izmēģinājuma posmā Komisija ik pēc sešiem mēnešiem iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta darbības rezultātiem, tostarp par jebkādu projektu obligāciju emisiju finanšu noteikumiem un izvietojumu.”;

| 4) | pievieno šādu pielikumu:

  “IIIa PIELIKUMS
  Galvenie noteikumi, nosacījumi un procedūras projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentam, kas minēts 31. panta 2.c punktā
  EIB ir riska dalīšanas partneris un Savienības vārdā pārvalda Savienības ieguldījumu projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentā. Sīkāk izstrādātus noteikumus un nosacījumus šā instrumenta īstenošanai, tostarp tā pārraudzībai un kontrolei, paredz sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIB, ņemot vērā šajā pielikumā paredzētos noteikumus.
  a)   EIB mehānisms








  1. | Projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu veido katram atbilstīgam projektam kā subordinētu mehānismu parāda instrumenta vai iespējama (garantijas) mehānisma formā vai abējādi, lai veicinātu projektu obligāciju emisiju. |
| --- | --- | --- |

4)

pievieno šādu pielikumu:

“IIIa PIELIKUMS

Galvenie noteikumi, nosacījumi un procedūras projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentam, kas minēts 31. panta 2.c punktā

EIB ir riska dalīšanas partneris un Savienības vārdā pārvalda Savienības ieguldījumu projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentā. Sīkāk izstrādātus noteikumus un nosacījumus šā instrumenta īstenošanai, tostarp tā pārraudzībai un kontrolei, paredz sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIB, ņemot vērā šajā pielikumā paredzētos noteikumus.

a)   EIB mehānisms

1.

| 2. | Ja EIB ir projekta kreditors vai kļūst par tādu, EIB tiesības saskaņā ar projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu ierindojas aiz pirmās kārtas parāda apkalpošanas, bet pirms pašu kapitāla un ar pašu kapitālu saistīta finansējuma. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mehānisms nepārsniedz 20 % no izsniegtā pirmās kārtas parāda kopējās summas. |
| --- | --- |

3.

b)   Budžets

IKT:

2013. gads: līdz EUR 20 miljoniem.

Pieprasījumu par minēto summu pārvietošanu izdod līdz 2012. gada 31. decembrim, un tam pievieno prognozi par plānotā Savienības ieguldījuma nepieciešamību.

Vajadzības gadījumā minētā prognoze var būt pamatojums 2013. gada summas samazināšanai atbilstoši pieprasījumam, un par to lemj saskaņā ar 46. panta 2. punktā minēto procedūru.

c)   Fiduciārs konts

| 1. | EIB izveido fiduciāru kontu Savienības ieguldījuma un no tā gūto ieņēmumu turēšanai. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ņemot vērā izmēģinājuma posma ierobežoto ilgumu, procentus, kas saņemti par fiduciārajiem kontiem, un citus ieņēmumus, kas gūti no Savienības ieguldījuma, piemēram, garantijas prēmijas, procentus un riska robežas par EIB izmaksātajām summām, pievieno fiduciārā konta līdzekļiem. Tomēr Komisija saskaņā ar 46. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu, ka tie ir jāieskaita atpakaļ KIP IKT budžeta pozīcijā. |
| --- | --- |

2.

d)   Savienības ieguldījuma izmantošana

EIB izmanto Savienības ieguldījumu, lai:

| 1) | atbilstīgo projektu portfeļu subordinētajiem mehānismiem veidotu riska uzkrājumus pirmās kārtas zaudējumiem saskaņā ar EIB attiecīgajiem noteikumiem un riska novērtējumu, ko EIB veikusi saskaņā ar tās piemērojamo politiku; |
| --- | --- |

1)

atbilstīgo projektu portfeļu subordinētajiem mehānismiem veidotu riska uzkrājumus pirmās kārtas zaudējumiem saskaņā ar EIB attiecīgajiem noteikumiem un riska novērtējumu, ko EIB veikusi saskaņā ar tās piemērojamo politiku;

| 2) | segtu visas ar projektu nesaistītās atbilstīgās izmaksas, kas saistītas ar projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta izveidi un pārvaldību, tostarp tā novērtēšanu. |
| --- | --- |

2)

segtu visas ar projektu nesaistītās atbilstīgās izmaksas, kas saistītas ar projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta izveidi un pārvaldību, tostarp tā novērtēšanu.

e)   Riska un ieņēmumu dalīšana

Riska dalīšanas modeli, kas izriet no d) punkta, atspoguļo atbilstīgs tās riska atlīdzības sadalījums starp Komisiju un EIB, ko EIB iekasē no darījuma partnera attiecībā uz katru mehānismu projekta portfelī.

f)   Cenu noteikšana

Projekta obligāciju mehānismu cenu noteikšana pamatojas uz riska atlīdzību saskaņā ar EIB attiecīgajiem standarta noteikumiem un kritērijiem.

g)   Pieteikšanās procedūra

Pieteikumus riska segšanai no projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta iesniedz EIB saskaņā ar EIB standarta pieteikuma procedūru.

h)   Apstiprināšanas procedūra

EIB veic riska, finanšu, tehnisko un juridisko uzticamības pārbaudi un pieņem lēmumu par projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta izmantošanu, un izraugās atbilstīgo subordinēta mehānisma veidu saskaņā ar EIB standarta noteikumiem un kritērijiem, proti, EIB Kredītriska politikas vadlīnijām un EIB atlases kritērijiem sociālajā, vides un klimata jomā.

i)   Darbības ilgums

| 1. | Savienības ieguldījumu projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentā paredz ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī. EIB Direktoru padome pabeidz projektu obligāciju mehānismu faktisko apstiprināšanu līdz 2014. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ja projektu obligāciju instruments tiek izbeigts pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas laikā, fiduciārā konta atlikumu, izņemot līdzekļus, par kuriem uzņemtas saistības, un līdzekļus, kas nepieciešami citu atbilstīgo izmaksu un izdevumu apmaksai, ieskaita atpakaļ KIP EKT budžeta pozīcijā. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kad mehānismu termiņš beidzas, finansējumu, kas piešķirts projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentam, atmaksā uz attiecīgo fiduciāro kontu vai atmaksā atpakaļ ar noteikumu, ka riska segums saglabājas pietiekams. |
| --- | --- |

3.

j)   Ziņošana

Komisija un EIB vienojas par metodēm, kā sagatavot gada ziņojumus par projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta īstenošanu.

Turklāt Komisija ar EIB atbalstu ik pēc sešiem mēnešiem ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par īstenošanu, sākot to darīt sešus mēnešus pēc 31. panta 2.c punktā minētā sadarbības nolīguma noslēgšanas.

k)   Pārraudzība, kontrole un novērtēšana

Komisija pārrauga instrumenta īstenošanu, tostarp attiecīgā gadījumā veicot pārbaudes uz vietas, un veic pārbaudes un kontroli saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (*1).

EIB pārvalda subordinētus mehānismus saskaņā ar EIB pašas noteikumiem un procedūrām, tostarp attiecīgiem revīzijas, kontroles un pārraudzības pasākumiem. Turklāt EIB Direktoru padome, kurā ir pārstāvēta Komisija un dalībvalstis, apstiprina katru subordinētu mehānismu un pārrauga, vai EIB tiek pārvaldīta saskaņā ar tās statūtiem un tās valdes noteiktajām vispārējām vadlīnijām.

Komisija un EIB 2013. gada otrajā pusgadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma ziņojumu par projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta darbību izmēģinājuma posmā, lai varētu optimizēt minēto instrumentu.

Neatkarīgu vispārēju novērtējumu veic 2015. gadā pēc projektu obligāciju galīgo darbību apstiprināšanas. Tajā inter alia izskata pievienoto vērtību, papildināmību salīdzinājumā ar citiem Savienības vai dalībvalstu instrumentiem un citām ilgtermiņa parāda finansēšanas formām, panākto pastiprinošo ietekmi, iesaistīto risku novērtējumu, kā arī radīto vai koriģēto kropļojošo ietekmi, ja tāda ir. Novērtējumā izskata arī ietekmi uz projektu finansiālo dzīvotspēju, obligāciju emisiju apjomu, noteikumus un izmaksas, plašāku ietekmi uz obligāciju tirgiem, kā arī kreditoru un iepirkuma kontroles aspektus. Ja iespējams, tajā sniedz arī izmaksu salīdzinājumu ar alternatīvām projektu finansēšanas iespējām, tostarp banku aizdevumiem. Izmēģinājuma posmā novērtē katru atlasīto projektu.

2. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 680/2007

Regulu (EK) Nr. 680/2007 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantam pievieno šādus punktus:






  “14) | “projektu obligāciju riska dalīšanas instruments” ir kopīgs Komisijas un EIB instruments, kas sniedz pievienoto vērtību kā Savienības intervence, risina nelabvēlīgas investīciju situācijas, kurās projekti nesaņem pietiekamu finansējumu no tirgiem, un nodrošina papildināmību, papildinot vai piesaistot dalībvalstu vai privātā sektora finansējumu. Tas vairās radīt konkurences kropļojumus, tā mērķis ir nodrošināt pastiprinošu ietekmi, un tas saskaņo intereses. Projektu obligāciju riska dalīšanas instruments ir kredīta kvalitātes uzlabošanas forma kopīgu interešu projektiem, mazina projekta parāda apkalpošanas risku un obligāciju turētāju kredītrisku, un to izmanto tikai projektiem, kuru finansiālā dzīvotspēja balstās uz projekta ieņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. pantam pievieno šādus punktus:

“14)

“projektu obligāciju riska dalīšanas instruments” ir kopīgs Komisijas un EIB instruments, kas sniedz pievienoto vērtību kā Savienības intervence, risina nelabvēlīgas investīciju situācijas, kurās projekti nesaņem pietiekamu finansējumu no tirgiem, un nodrošina papildināmību, papildinot vai piesaistot dalībvalstu vai privātā sektora finansējumu. Tas vairās radīt konkurences kropļojumus, tā mērķis ir nodrošināt pastiprinošu ietekmi, un tas saskaņo intereses. Projektu obligāciju riska dalīšanas instruments ir kredīta kvalitātes uzlabošanas forma kopīgu interešu projektiem, mazina projekta parāda apkalpošanas risku un obligāciju turētāju kredītrisku, un to izmanto tikai projektiem, kuru finansiālā dzīvotspēja balstās uz projekta ieņēmumiem;

| 15) | “kredīta kvalitātes uzlabošana” ir projekta parāda kredītkvalitātes uzlabošana, izmantojot subordinētu mehānismu EIB parāda instrumenta vai EIB garantijas formā vai abējādi, un kuru atbalsta ar ieguldījumu no Savienības budžeta.”; |
| --- | --- |

15)

“kredīta kvalitātes uzlabošana” ir projekta parāda kredītkvalitātes uzlabošana, izmantojot subordinētu mehānismu EIB parāda instrumenta vai EIB garantijas formā vai abējādi, un kuru atbalsta ar ieguldījumu no Savienības budžeta.”;

| 2) | regulas 4. panta pirmajai daļai pievieno šādu teikumu:
  “Pieteikumus riska segšanai no projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta saskaņā ar 6. panta 1. punkta g) apakšpunktu iesniedz EIB saskaņā ar EIB standarta pieteikuma procedūru.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 4. panta pirmajai daļai pievieno šādu teikumu:

“Pieteikumus riska segšanai no projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta saskaņā ar 6. panta 1. punkta g) apakšpunktu iesniedz EIB saskaņā ar EIB standarta pieteikuma procedūru.”;

| 3) | regulas 6. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | punkta d) apakšpunktam pievieno šādu teikumu:
  “2012. un 2013. gadā projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta izmēģinājuma posmam transporta nozarē var pārdalīt summu līdz EUR 200 miljoniem;”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 6. panta 1. punktu groza šādi:

a)

punkta d) apakšpunktam pievieno šādu teikumu:

“2012. un 2013. gadā projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta izmēģinājuma posmam transporta nozarē var pārdalīt summu līdz EUR 200 miljoniem;”;

| b) | pievieno šādu apakšpunktu:






  “g) | izmēģinājuma posmā 2012. un 2013. gadā finansiāls ieguldījums EIB uzkrājumu veidošanā un kapitāla piešķīrums parāda instrumentiem un garantijām, ko EIB izsniedz no pašu līdzekļiem saskaņā ar projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu TEN-T un TEN-E jomā. Savienības atbildība attiecībā uz riska dalīšanas instrumentu, tostarp pārvaldības izmaksām un citām atbilstīgām izmaksām, nekādā gadījumā nepārsniedz Savienības ieguldījuma summu projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentā un neturpinās pēc bāzes kredītu uzlabošanas instrumenta portfeļa termiņa beigām. Nevar rasties nekādas turpmākas saistības pret Savienības vispārējo budžetu. Ar šīm projektu obligāciju operācijām saistītus pārējos riskus vienmēr uzņemas EIB.
  Projektu obligāciju galvenie noteikumi, nosacījumi un procedūras noteiktas Ia pielikumā. Sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta īstenošanai, tostarp par riska dalīšanu, atlīdzību, uzraudzību un kontroli, nosaka sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIB. Minēto sadarbības nolīgumu apstiprina Komisija un EIB saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām.
  2012. un 2013. gadā no budžeta pozīcijām aizdevumu garantijas instrumentam TEN-T projektiem, kas minēti I pielikumā, un TEN-E saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru var pārdalīt projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentam summu līdz EUR 210 miljoniem, no kuriem attiecīgi līdz EUR 200 miljoniem paredzēti transporta projektiem un līdz EUR 10 miljoniem – enerģētikas projektiem.
  Papildus 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 49. pantā noteiktajām ziņošanas prasībām un neskarot citas regulatīvās ziņošanas prasības, Komisija izmēģinājuma posmā ik pēc sešiem mēnešiem iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par riska dalīšanas instrumenta darbības rezultātiem, tostarp par visu emitēto projektu obligāciju finanšu noteikumiem un izvietojumu.
  Ņemot vērā izmēģinājuma posma ierobežoto ilgumu, procentus un citus ieņēmumus, ko rada projektu obligāciju riska dalīšanas instruments un kas saņemti līdz 2013. gada 31. decembrim, var atkārtoti izmantot jauniem parāda instrumentiem un garantijām tajā pašā riska dalīšanas mehānismā un projektiem, kas atbilst tiem pašiem atbilstības kritērijiem, lai pēc iespējas palielinātu atbalstīto ieguldījumu apjomu. Ja projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu nepagarina uz nākamo daudzgadu finanšu shēmu, visus atlikušos līdzekļus ieskaita atpakaļ Savienības vispārējā budžeta ieņēmumu daļā.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādu apakšpunktu:

“g)

izmēģinājuma posmā 2012. un 2013. gadā finansiāls ieguldījums EIB uzkrājumu veidošanā un kapitāla piešķīrums parāda instrumentiem un garantijām, ko EIB izsniedz no pašu līdzekļiem saskaņā ar projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu TEN-T un TEN-E jomā. Savienības atbildība attiecībā uz riska dalīšanas instrumentu, tostarp pārvaldības izmaksām un citām atbilstīgām izmaksām, nekādā gadījumā nepārsniedz Savienības ieguldījuma summu projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentā un neturpinās pēc bāzes kredītu uzlabošanas instrumenta portfeļa termiņa beigām. Nevar rasties nekādas turpmākas saistības pret Savienības vispārējo budžetu. Ar šīm projektu obligāciju operācijām saistītus pārējos riskus vienmēr uzņemas EIB.

TEN-T

TEN-E

Projektu obligāciju galvenie noteikumi, nosacījumi un procedūras noteiktas Ia pielikumā. Sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta īstenošanai, tostarp par riska dalīšanu, atlīdzību, uzraudzību un kontroli, nosaka sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIB. Minēto sadarbības nolīgumu apstiprina Komisija un EIB saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām.

2012. un 2013. gadā no budžeta pozīcijām aizdevumu garantijas instrumentam TEN-T projektiem, kas minēti I pielikumā, un TEN-E saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru var pārdalīt projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentam summu līdz EUR 210 miljoniem, no kuriem attiecīgi līdz EUR 200 miljoniem paredzēti transporta projektiem un līdz EUR 10 miljoniem – enerģētikas projektiem.

TEN-T

TEN-E

Papildus 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 49. pantā noteiktajām ziņošanas prasībām un neskarot citas regulatīvās ziņošanas prasības, Komisija izmēģinājuma posmā ik pēc sešiem mēnešiem iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par riska dalīšanas instrumenta darbības rezultātiem, tostarp par visu emitēto projektu obligāciju finanšu noteikumiem un izvietojumu.

Ņemot vērā izmēģinājuma posma ierobežoto ilgumu, procentus un citus ieņēmumus, ko rada projektu obligāciju riska dalīšanas instruments un kas saņemti līdz 2013. gada 31. decembrim, var atkārtoti izmantot jauniem parāda instrumentiem un garantijām tajā pašā riska dalīšanas mehānismā un projektiem, kas atbilst tiem pašiem atbilstības kritērijiem, lai pēc iespējas palielinātu atbalstīto ieguldījumu apjomu. Ja projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu nepagarina uz nākamo daudzgadu finanšu shēmu, visus atlikušos līdzekļus ieskaita atpakaļ Savienības vispārējā budžeta ieņēmumu daļā.”;

| 4) | regulas 16. pantam pievieno šādu punktu:
  “2.a   Neskarot 1. un 2. punktu, Komisija un EIB 2013. gada otrajā pusgadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma ziņojumu par projektiem, ko īsteno saskaņā ar 6. panta 1. punkta g) apakšpunktā minēto projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu. Neatkarīgu vispārēju novērtējumu veic 2015. gadā.
  Balstoties uz šo novērtējumu, Komisija izvērtē stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas atbilstību un tās efektivitāti ieguldījumu apjoma palielināšanā prioritārajiem projektiem un Savienības izdevumu lietderības palielināšanā. Pamatojoties uz novērtējumu un izvērtējot visus iespējamos risinājumus, Komisija apsver iespēju ierosināt attiecīgas izmaiņas regulējumā, tostarp tiesību aktu izmaiņas, jo īpaši, ja prognozētā tirgus atsaucība ir neapmierinoša vai ja pietiekamā apjomā kļūst pieejami alternatīvi avoti ilgtermiņa parāda finansēšanai.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 16. pantam pievieno šādu punktu:

“2.a   Neskarot 1. un 2. punktu, Komisija un EIB 2013. gada otrajā pusgadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma ziņojumu par projektiem, ko īsteno saskaņā ar 6. panta 1. punkta g) apakšpunktā minēto projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu. Neatkarīgu vispārēju novērtējumu veic 2015. gadā.

Balstoties uz šo novērtējumu, Komisija izvērtē stratēģijas “Eiropa 2020” projektu obligāciju iniciatīvas atbilstību un tās efektivitāti ieguldījumu apjoma palielināšanā prioritārajiem projektiem un Savienības izdevumu lietderības palielināšanā. Pamatojoties uz novērtējumu un izvērtējot visus iespējamos risinājumus, Komisija apsver iespēju ierosināt attiecīgas izmaiņas regulējumā, tostarp tiesību aktu izmaiņas, jo īpaši, ja prognozētā tirgus atsaucība ir neapmierinoša vai ja pietiekamā apjomā kļūst pieejami alternatīvi avoti ilgtermiņa parāda finansēšanai.”;

| 5) | regulas 17. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Regulas 16. panta 2.a punktā minētajā starpposma ziņojumā iekļauj arī to projektu sarakstu, kuri ir izmantojuši 6. panta 1. punkta g) apakšpunktā minēto projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu, sniedzot informāciju par emitēto obligāciju noteikumiem un pašreizējo un nākotnes iespējamo ieguldītāju veidiem.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 17. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Regulas 16. panta 2.a punktā minētajā starpposma ziņojumā iekļauj arī to projektu sarakstu, kuri ir izmantojuši 6. panta 1. punkta g) apakšpunktā minēto projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu, sniedzot informāciju par emitēto obligāciju noteikumiem un pašreizējo un nākotnes iespējamo ieguldītāju veidiem.”;

| 6) | pielikumu pārnumurē par I pielikumu un 6. panta 1. punkta d) apakšpunktā vārdu “pielikums” attiecīgi aizstāj ar “I pielikums”; |
| --- | --- |

6)

pielikumu pārnumurē par I pielikumu un 6. panta 1. punkta d) apakšpunktā vārdu “pielikums” attiecīgi aizstāj ar “I pielikums”;

| 7) | pievieno šādu pielikumu:

  “Ia PIELIKUMS
  Galvenie noteikumi, nosacījumi un procedūras projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentam, kas minēts 6. panta 1. punkta g) apakšpunktā
  EIB ir riska dalīšanas partneris un Savienības vārdā pārvalda Savienības ieguldījumu projekta obligāciju riska dalīšanas instrumentā. Sīkāk izstrādātus noteikumus un nosacījumus minētā instrumenta īstenošanai, tostarp tā uzraudzībai un kontrolei, paredz sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIB, ņemot vērā šajā pielikumā paredzētos noteikumus.
  a)   EIB mehānisms








  1. | Projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentu veido katram atbilstīgam projektam kā subordinētu mehānismu parāda instrumenta vai iespējama (garantijas) mehānisma formā vai abējādi, lai veicinātu projektu obligāciju emisiju. |
| --- | --- | --- |

7)

pievieno šādu pielikumu:

“Ia PIELIKUMS

Galvenie noteikumi, nosacījumi un procedūras projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentam, kas minēts 6. panta 1. punkta g) apakšpunktā

EIB ir riska dalīšanas partneris un Savienības vārdā pārvalda Savienības ieguldījumu projekta obligāciju riska dalīšanas instrumentā. Sīkāk izstrādātus noteikumus un nosacījumus minētā instrumenta īstenošanai, tostarp tā uzraudzībai un kontrolei, paredz sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIB, ņemot vērā šajā pielikumā paredzētos noteikumus.

a)   EIB mehānisms

1.

| 2. | Ja EIB ir projekta kreditors vai kļūst par tādu, EIB tiesības saskaņā ar projekta obligāciju riska dalīšanas instrumentu ierindojas aiz pirmās kārtas parāda apkalpošanas, bet pirms pašu kapitāla un jebkāda ar pašu kapitālu saistīta finansējuma. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mehānisms nepārsniedz 20 % no izsniegtā pirmās kārtas parāda kopējās summas. |
| --- | --- |

3.

b)   Budžets

| | TEN-T:







  — | 2012. gads: līdz EUR 100 miljoniem, |
| --- | --- | --- |

TEN-T:

—

2012. gads: līdz EUR 100 miljoniem,

| — | 2013. gads: kumulētais apjoms līdz EUR 200 miljoniem, |
| --- | --- |

—

2013. gads: kumulētais apjoms līdz EUR 200 miljoniem,

kas ir jāpārdala no TEN-T budžeta, kurš paredzēts parāda garantijas instrumentam I pielikumā minētajiem TEN-T projektiem, bet nav izlietots.

| | TEN-E:

  2013. gads: līdz EUR 10 miljoniem. |
| --- | --- |

TEN-E:

2013. gads: līdz EUR 10 miljoniem.

Pārvietojuma pieprasījumu par 2012. gada summu izdod pēc sadarbības nolīguma parakstīšanas bez nepamatotas kavēšanās.

Pārvietojuma pieprasījumus par nākamajiem gadiem izdod līdz iepriekšējā gada 31. decembrim.

Visos gadījumos pārvietojuma pieprasījumam pievieno prognozi par plānotā Savienības ieguldījuma nepieciešamību.

Vajadzības gadījumā minētā prognoze var būt pamatojums summu samazināšanai atbilstoši pieprasījumam, un par to lemj saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru.

c)   Fiduciārs konts

| 1. | EIB izveido divus fiduciāros kontus (vienu TEN-T, otru TEN-E projektiem) Savienības ieguldījumu un no tiem gūto ieņēmumu turēšanai. TEN-T fiduciāro kontu var apvienot ar fiduciāro kontu, kas izveidots aizdevuma garantijas instrumentam TEN-T projektiem, kas minēti I pielikumā, ar noteikumu, ka šāds pasākums nemazina j) un k) punktā minētās ziņošanas un uzraudzības kvalitāti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ņemot vērā izmēģinājuma posma ierobežoto ilgumu, procentus, kas gūti par fiduciārajiem kontiem, un citus ieņēmumus, kas gūti no Kopienas ieguldījuma, piemēram, garantijas prēmijas, procentus un riska robežas par EIB izmaksātajām summām, pievieno fiduciārā konta līdzekļiem. Tomēr Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru var pieņemt lēmumu, ka tie ir jāieskaita atpakaļ TEN-T vai TEN-E budžeta pozīcijā. |
| --- | --- |

2.

d)   Savienības ieguldījuma izmantošana

EIB izmanto Savienības ieguldījumu, lai:

| 1) | atbilstīgo projektu portfeļu subordinētajiem mehānismiem veidotu riska uzkrājumus pirmās kārtas zaudējumiem saskaņā ar EIB attiecīgajiem noteikumiem un riska novērtējumu, ko EIB veikusi saskaņā ar tās piemērojamo politiku; |
| --- | --- |

1)

atbilstīgo projektu portfeļu subordinētajiem mehānismiem veidotu riska uzkrājumus pirmās kārtas zaudējumiem saskaņā ar EIB attiecīgajiem noteikumiem un riska novērtējumu, ko EIB veikusi saskaņā ar tās piemērojamo politiku;

| 2) | segtu visas ar projektu nesaistītās atbilstīgās izmaksas, kas attiecas uz projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta izveidi un pārvaldību, tostarp tā novērtējumu. |
| --- | --- |

2)

segtu visas ar projektu nesaistītās atbilstīgās izmaksas, kas attiecas uz projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta izveidi un pārvaldību, tostarp tā novērtējumu.

e)   Riska un ieņēmumu dalīšana

Riska dalīšanas modeli, kas izriet no d) punkta, atspoguļo tā riska atlīdzības sadalījumā starp Komisiju un EIB, ko EIB iekasē no darījuma partnera attiecībā uz katru mehānismu, kas veido projekta portfeli.

Neatkarīgi no noteikumiem, ko piemēro I pielikumā minētajam aizdevuma garantijas instrumentam TEN-T projektiem, projektu obligāciju riska dalīšanas modelis attiecas arī uz minēto instrumentu, tostarp uz pašreizējā portfeļa darbībām.

f)   Cenu noteikšana

Projektu obligāciju mehānismu cenu noteikšana pamatojas uz riska atlīdzību saskaņā ar attiecīgajiem EIB standarta noteikumiem un kritērijiem.

g)   Pieteikšanās procedūra

Pieteikumus riska segšanai no projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta iesniedz EIB saskaņā ar EIB standarta pieteikuma procedūru.

h)   Apstiprināšanas procedūra

EIB veic riska, finanšu, tehnisko un juridisko uzticamības pārbaudi un pieņem lēmumu par projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta izmantošanu, un izraugās atbilstīgu subordinētā mehānisma veidu saskaņā ar saviem standarta noteikumiem un kritērijiem, jo īpaši EIB Kredītriska politikas vadlīnijām un EIB atlases kritērijiem sociālajā, vides un klimata jomā.

i)   Darbības ilgums

| 1. | Pēdējo daļu Savienības ieguldījumam projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentā paredz ne vēlāk kā 2013. gada 31. decembrī. EIB Direktoru padome projektu obligāciju mehānismu faktisko apstiprināšanu pabeidz ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ja projekta obligāciju instruments tiek izbeigts pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas laikā, fiduciāro kontu atlikumus, izņemot līdzekļus, par kuriem uzņemtas saistības, un līdzekļus, kas nepieciešami citu atbilstīgo izmaksu un izdevumu apmaksai, ieskaita atpakaļ TEN-T un TEN-E budžeta pozīcijās. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kad mehānismu termiņš beidzas, finansējumu, kas piešķirts projektu obligāciju riska dalīšanas instrumentam, atmaksā uz attiecīgo fiduciāro kontu vai atmaksā atpakaļ, ja vien riska segums saglabājas pietiekamā apjomā. |
| --- | --- |

3.

j)   Ziņošana

Komisija un EIB vienojas par metodēm, kā sagatavot gada ziņojumus par projektu obligāciju riska dalīšanas instrumenta īstenošanu.

Turklāt Komisija ar EIB atbalstu ik pēc sešiem mēnešiem ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par īstenošanu, sākot to darīt sešus mēnešus pēc 6. panta 1. punkta g) apakšpunktā minētā sadarbības nolīguma parakstīšanas.

k)   Uzraudzība, kontrole un novērtējums

Komisija uzrauga instrumenta īstenošanu, tostarp pēc vajadzības veicot pārbaudes uz vietas, un veic pārbaudes un kontroli saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002.

EIB pārvalda subordinētus mehānismus saskaņā ar saviem noteikumiem un procedūrām, tostarp attiecīgiem revīzijas, kontroles un uzraudzības pasākumiem. Turklāt EIB Direktoru padome, kurā ir pārstāvēta Komisija un dalībvalstis, apstiprina katru subordinētu mehānismu un uzrauga, vai EIB tiek pārvaldīta saskaņā ar tās statūtiem un valdes noteiktajām vispārējām vadlīnijām.

Komisija un EIB 2013. gada otrajā pusgadā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma ziņojumu par projekta obligāciju riska dalīšanas instrumenta darbību izmēģinājuma posmā, lai varētu optimizēt minēto instrumentu.

Neatkarīgu vispārēju novērtējumu veic 2015. gadā pēc projektu obligāciju galīgo darbību apstiprināšanas. Tajā cita starpā izskata pievienoto vērtību, papildināmību salīdzinājumā ar citiem Savienības vai dalībvalstu instrumentiem un citām ilgtermiņa parādu finansēšanas formām, panākto pastiprinošo ietekmi, iesaistīto risku novērtējumu, kā arī radīto vai koriģēto kropļojošo ietekmi, ja tāda ir. Novērtējumā izskata arī ietekmi uz projektu finansiālo dzīvotspēju, obligāciju emisijas apjomu, noteikumiem un izmaksām, plašāku ietekmi uz obligāciju tirgiem, kā arī kreditoru un iepirkuma kontroles aspektus. Ja iespējams, tajā sniedz arī izmaksu salīdzinājumu ar alternatīvām projektu finansēšanas iespējām, tostarp banku aizdevumiem. Izmēģinājuma posmā novērtē katru atlasīto projektu.”

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 11. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OV C 143, 22.5.2012., 134. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2012. gada 10. jūlija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp.

3

(4)  OV L 162, 22.6.2007., 1. lpp.

4

(5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

6

(*1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.”

*1

---

Komisijas paziņojums

Saskaņā ar 49. punktu Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību Komisijai ir reizi gadā jāiesniedz ziņojums budžeta lēmējiestādei par finanšu instrumentiem. 2012. gada ziņojums pa daļai attieksies uz ES un EIB projektu obligāciju iniciatīvu, lai nodrošinātu projektu finansējumu.

Šajā sakarā un ņemot vērā šīs iniciatīvas izmēģinājuma fāzes ierobežoto darbības laiku, Komisija vēlas precizēt, ka 14 apsvērumā izmantotais formulējums “izmēģinājuma fāzes laikā sagatavos ziņojumu reizi sešos mēnešos” un 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā, 1. panta 4. punktā, 2. panta 3. punkta b) apakšpunktā un 2. panta 7. punktā izmantotais formulējums “izmēģinājuma fāzes laikā ... sniegs ziņojumu reizi sešos mēnešos” jāsaprot, ka Komisija Padomei un Parlamentam tieši iesniegs attiecīgus apliecinošos dokumentus un nevis oficiālu ziņojumu, kura izstrādei būtu nepieciešami nesamērīgi pūliņi salīdzinājumā ar izmēģinājuma fāzes ierobežoto ietekmi.

---

| 31.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 204/11 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 204/11

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. 671/2012

(2012. gada 11. jūlijs),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 saistībā ar lauksaimniekiem paredzētu tiešo maksājumu piemērošanu attiecībā uz 2013. gadu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Jaunas atbalsta shēmas lauksaimniekiem saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku tiks piemērotas no 2014. gada 1. janvāra, un tās aizstās pašreizējās shēmas. Padomes Regula (EK) Nr. 73/2009 (2009. gada 19. janvāris), ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (4), arī turpmāk būtu jāizmanto par pamatu, lai lauksaimniekiem piešķirtu ienākumu atbalstu 2013. kalendārajā gadā. |
| --- | --- |

(1)

Jaunas atbalsta shēmas lauksaimniekiem saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku tiks piemērotas no 2014. gada 1. janvāra, un tās aizstās pašreizējās shēmas. Padomes Regula (EK) Nr. 73/2009 (2009. gada 19. janvāris), ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (4), arī turpmāk būtu jāizmanto par pamatu, lai lauksaimniekiem piešķirtu ienākumu atbalstu 2013. kalendārajā gadā.

| (2) | Ar Regulu (EK) Nr. 73/2009 ir izveidota obligāta, progresīva tiešo maksājumu samazināšanas sistēma (“modulācija”), tostarp līdz 2012. kalendārajam gadam piemērojams izņēmums attiecībā uz tiešajiem maksājumiem, kuri nepārsniedz EUR 5 000. Tādējādi līdz 2012. kalendārajam gadam ir noteiktas kopējās tiešo maksājumu neto summas (“neto maksimālie apjomi”), ko dalībvalstī var piešķirt pēc modulācijas piemērošanas. Lai saglabātu tiešo maksājumu summu 2013. kalendārajā gadā tādā līmenī, kas ir līdzīgs 2012. gada līmenim, un pienācīgi ņemot vērā jaunajās dalībvalstīs - Regulas (EK) Nr. 73/2009 nozīmē - paredzēto pakāpenisko ieviešanu, ir lietderīgi 2013. kalendārajam gadam noteikt tādu korekcijas mehānismu, kam ir tāda pati ietekme kā modulācijai un neto maksimālajiem apjomiem. Ņemot vērā kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta īpašās iezīmes attālajos reģionos, šis korekcijas mehānisms nebūtu jāpiemēro minēto reģionu lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulu (EK) Nr. 73/2009 ir izveidota obligāta, progresīva tiešo maksājumu samazināšanas sistēma (“modulācija”), tostarp līdz 2012. kalendārajam gadam piemērojams izņēmums attiecībā uz tiešajiem maksājumiem, kuri nepārsniedz EUR 5 000. Tādējādi līdz 2012. kalendārajam gadam ir noteiktas kopējās tiešo maksājumu neto summas (“neto maksimālie apjomi”), ko dalībvalstī var piešķirt pēc modulācijas piemērošanas. Lai saglabātu tiešo maksājumu summu 2013. kalendārajā gadā tādā līmenī, kas ir līdzīgs 2012. gada līmenim, un pienācīgi ņemot vērā jaunajās dalībvalstīs - Regulas (EK) Nr. 73/2009 nozīmē - paredzēto pakāpenisko ieviešanu, ir lietderīgi 2013. kalendārajam gadam noteikt tādu korekcijas mehānismu, kam ir tāda pati ietekme kā modulācijai un neto maksimālajiem apjomiem. Ņemot vērā kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta īpašās iezīmes attālajos reģionos, šis korekcijas mehānisms nebūtu jāpiemēro minēto reģionu lauksaimniekiem.

| (3) | Lai sekmētu dalībvalstu tiešo maksājumu netraucētu darbību attiecībā uz 2013. kalendārajā gadā iesniegtajiem pieteikumiem, 2012. kalendārajam gadam noteiktie neto maksimālie apjomi jāattiecina arī uz 2013. kalendāro gadu un vajadzības gadījumā tie jākoriģē, īpaši attiecībā uz pieaugumu, kas rodas, pakāpeniski ieviešot tiešos maksājumus jaunajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(3)

Lai sekmētu dalībvalstu tiešo maksājumu netraucētu darbību attiecībā uz 2013. kalendārajā gadā iesniegtajiem pieteikumiem, 2012. kalendārajam gadam noteiktie neto maksimālie apjomi jāattiecina arī uz 2013. kalendāro gadu un vajadzības gadījumā tie jākoriģē, īpaši attiecībā uz pieaugumu, kas rodas, pakāpeniski ieviešot tiešos maksājumus jaunajās dalībvalstīs.

| (4) | Paralēli obligātajai modulācijai Padomes Regulā (EK) Nr. 378/2007 (2007. gada 27. marts), ar ko paredz noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (5), ir paredzēts, ka dalībvalstis līdz 2012. kalendārajam gadam var piemērot samazinājumu (“brīvprātīga modulācija”) visiem tiešajiem maksājumiem, kurus to teritorijā piešķir attiecībā uz konkrēto kalendāro gadu. Lai tiešos maksājumus attiecībā uz 2013. kalendārajā gadā iesniegtajiem pieteikumiem saglabātu tādā pašā apmērā kā attiecībā uz 2012. gada pieteikumiem, dalībvalstīm, kas izmantojušas brīvprātīgu modulāciju attiecībā uz 2012. kalendāro gadu, vajadzētu arī turpmāk būt iespējai samazināt tiešos maksājumus attiecībā uz 2013. kalendāro gadu un tādējādi radušos līdzekļus izmantot lauku attīstības programmu finansēšanai. Tāpēc ir lietderīgi nodrošināt iespēju turpmāk samazināt tiešo maksājumu summu, piemērojot tiešo maksājumu brīvprātīgas modulācijas sistēmu attiecībā uz 2013. kalendāro gadu. Šādai samazināšanai vajadzētu būt papildus tiešo maksājumu obligātajai korekcijai, kas paredzēta attiecībā uz 2013. kalendāro gadu. |
| --- | --- |

(4)

Paralēli obligātajai modulācijai Padomes Regulā (EK) Nr. 378/2007 (2007. gada 27. marts), ar ko paredz noteikumus par brīvprātīgu modulāciju tiešajiem maksājumiem, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (5), ir paredzēts, ka dalībvalstis līdz 2012. kalendārajam gadam var piemērot samazinājumu (“brīvprātīga modulācija”) visiem tiešajiem maksājumiem, kurus to teritorijā piešķir attiecībā uz konkrēto kalendāro gadu. Lai tiešos maksājumus attiecībā uz 2013. kalendārajā gadā iesniegtajiem pieteikumiem saglabātu tādā pašā apmērā kā attiecībā uz 2012. gada pieteikumiem, dalībvalstīm, kas izmantojušas brīvprātīgu modulāciju attiecībā uz 2012. kalendāro gadu, vajadzētu arī turpmāk būt iespējai samazināt tiešos maksājumus attiecībā uz 2013. kalendāro gadu un tādējādi radušos līdzekļus izmantot lauku attīstības programmu finansēšanai. Tāpēc ir lietderīgi nodrošināt iespēju turpmāk samazināt tiešo maksājumu summu, piemērojot tiešo maksājumu brīvprātīgas modulācijas sistēmu attiecībā uz 2013. kalendāro gadu. Šādai samazināšanai vajadzētu būt papildus tiešo maksājumu obligātajai korekcijai, kas paredzēta attiecībā uz 2013. kalendāro gadu.

| (5) | Ja dalībvalsts attiecībā uz 2012. kalendāro gadu piemērojusi reģionāli diferencētas brīvprātīgas modulācijas likmes, tai šādai iespējai vajadzētu būt arī attiecībā uz 2013. kalendāro gadu. Lai saglabātu tiešā atbalsta līmeni lauksaimniekiem, tiešo maksājumu obligātās un brīvprātīgās korekcijas kombinētai piemērošanai 2013. kalendārajā gadā nevajadzētu izraisīt tiešo maksājumu samazināšanu, pārsniedzot samazinājumus, kas 2012. gadā radušies, piemērojot gan obligāto, gan brīvprātīgo modulāciju. Tāpēc tiešo maksājumu korekcijas maksimālajai likmei, ko attiecībā uz 2013. kalendāro gadu piemēro katrā reģionā, nevajadzētu pārsniegt samazinājumus, kas radušies, attiecībā uz 2012. kalendāro gadu piemērojot gan obligāto, gan brīvprātīgo modulāciju. |
| --- | --- |

(5)

Ja dalībvalsts attiecībā uz 2012. kalendāro gadu piemērojusi reģionāli diferencētas brīvprātīgas modulācijas likmes, tai šādai iespējai vajadzētu būt arī attiecībā uz 2013. kalendāro gadu. Lai saglabātu tiešā atbalsta līmeni lauksaimniekiem, tiešo maksājumu obligātās un brīvprātīgās korekcijas kombinētai piemērošanai 2013. kalendārajā gadā nevajadzētu izraisīt tiešo maksājumu samazināšanu, pārsniedzot samazinājumus, kas 2012. gadā radušies, piemērojot gan obligāto, gan brīvprātīgo modulāciju. Tāpēc tiešo maksājumu korekcijas maksimālajai likmei, ko attiecībā uz 2013. kalendāro gadu piemēro katrā reģionā, nevajadzētu pārsniegt samazinājumus, kas radušies, attiecībā uz 2012. kalendāro gadu piemērojot gan obligāto, gan brīvprātīgo modulāciju.

| (6) | Ja dalībvalsts izmantojusi Regulas (EK) Nr. 378/2007 4. panta 2. punktā paredzēto iespēju, nolemjot Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) ieguldījumu maksimālo likmi nepiemērot neto summām, ko iegūst no brīvprātīgas modulācijas piemērošanas 2007.–2013. gada plānošanas laikposmam, šādai iespējai minētajai dalībvalstij vajadzētu būt pieejamai attiecībā uz līdzekļiem, kas iegūti ar tiešo maksājumu brīvprātīgu korekciju, lai 2014. gadā nodrošinātu lauku attīstības pasākumu valsts izdevumu finansēšanas nepārtrauktību. Konsekvences nolūkā šādiem līdzekļiem nevajadzētu piemērot lauku attīstības programmu priekšfinansējuma noteikumus. |
| --- | --- |

(6)

Ja dalībvalsts izmantojusi Regulas (EK) Nr. 378/2007 4. panta 2. punktā paredzēto iespēju, nolemjot Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) ieguldījumu maksimālo likmi nepiemērot neto summām, ko iegūst no brīvprātīgas modulācijas piemērošanas 2007.–2013. gada plānošanas laikposmam, šādai iespējai minētajai dalībvalstij vajadzētu būt pieejamai attiecībā uz līdzekļiem, kas iegūti ar tiešo maksājumu brīvprātīgu korekciju, lai 2014. gadā nodrošinātu lauku attīstības pasākumu valsts izdevumu finansēšanas nepārtrauktību. Konsekvences nolūkā šādiem līdzekļiem nevajadzētu piemērot lauku attīstības programmu priekšfinansējuma noteikumus.

| (7) | Saskaņā ar pakāpeniskas ieviešanas mehānismu, kas paredzēts 2005. gada Pievienošanās aktā, tiešo maksājumu līmenis Bulgārijā un Rumānijā joprojām ir zemāks nekā pārējās dalībvalstīs 2013. gadā piemērojamo tiešo maksājumu līmenis pēc lauksaimniekiem veicamo maksājumu korekcijas piemērošanas pārejas laikā. Tāpēc korekcijas mehānisms nebūtu jāpiemēro lauksaimniekiem Bulgārijā un Rumānijā. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar pakāpeniskas ieviešanas mehānismu, kas paredzēts 2005. gada Pievienošanās aktā, tiešo maksājumu līmenis Bulgārijā un Rumānijā joprojām ir zemāks nekā pārējās dalībvalstīs 2013. gadā piemērojamo tiešo maksājumu līmenis pēc lauksaimniekiem veicamo maksājumu korekcijas piemērošanas pārejas laikā. Tāpēc korekcijas mehānisms nebūtu jāpiemēro lauksaimniekiem Bulgārijā un Rumānijā.

| (8) | Jaunajām dalībvalstīm bija atļauts piešķirt valsts papildu tiešos maksājumus, jo minētajās dalībvalstīs pakāpeniski ieviesa tiešos maksājumus. Šāda iespēja vairs nebūs pieejama 2013. gadā, kad grafiks pakāpeniskai tiešo maksājumu ieviešanai jaunajās dalībvalstīs būs izpildīts. Jaunajās dalībvalstīs, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, valsts papildu tiešajiem maksājumiem ir bijusi būtiska nozīme, atbalstot lauksaimnieku ienākumus konkrētās nozarēs. Attiecībā uz Kipru to pašu var teikt par valsts atbalstu. Šajā sakarā un lai izvairītos no tā, ka 2013. gadā pēkšņi un ievērojami tiek samazināts atbalsts tām nozarēm, kuras līdz 2012. gadam ir guvušas labumu no valsts papildu tiešajiem maksājumiem un – Kipras gadījumā – no valsts atbalsta, ir lietderīgi minētajās dalībvalstīs paredzēt iespēju 2013. gadā ar Komisijas atļauju lauksaimniekiem piešķirt pārejas posma valsts atbalstu. Lai 2013. gadā nodrošinātu lauksaimniekiem sniegtā atbalsta līmeņa nepārtrauktību, pārejas posma valsts atbalstu būtu tiesīgas saņemt tikai tās nozares, kuras 2012. gadā guva labumu no valsts papildu tiešajiem maksājumiem un - Kipras gadījumā - no valsts atbalsta, un, ja minētais pārejas posma atbalsts tiek piešķirts, tas būtu jāpiešķir ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi minētajiem maksājumiem tika piemēroti 2012. gadā. |
| --- | --- |

(8)

Jaunajām dalībvalstīm bija atļauts piešķirt valsts papildu tiešos maksājumus, jo minētajās dalībvalstīs pakāpeniski ieviesa tiešos maksājumus. Šāda iespēja vairs nebūs pieejama 2013. gadā, kad grafiks pakāpeniskai tiešo maksājumu ieviešanai jaunajās dalībvalstīs būs izpildīts. Jaunajās dalībvalstīs, kuras piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, valsts papildu tiešajiem maksājumiem ir bijusi būtiska nozīme, atbalstot lauksaimnieku ienākumus konkrētās nozarēs. Attiecībā uz Kipru to pašu var teikt par valsts atbalstu. Šajā sakarā un lai izvairītos no tā, ka 2013. gadā pēkšņi un ievērojami tiek samazināts atbalsts tām nozarēm, kuras līdz 2012. gadam ir guvušas labumu no valsts papildu tiešajiem maksājumiem un – Kipras gadījumā – no valsts atbalsta, ir lietderīgi minētajās dalībvalstīs paredzēt iespēju 2013. gadā ar Komisijas atļauju lauksaimniekiem piešķirt pārejas posma valsts atbalstu. Lai 2013. gadā nodrošinātu lauksaimniekiem sniegtā atbalsta līmeņa nepārtrauktību, pārejas posma valsts atbalstu būtu tiesīgas saņemt tikai tās nozares, kuras 2012. gadā guva labumu no valsts papildu tiešajiem maksājumiem un - Kipras gadījumā - no valsts atbalsta, un, ja minētais pārejas posma atbalsts tiek piešķirts, tas būtu jāpiešķir ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādi minētajiem maksājumiem tika piemēroti 2012. gadā.

| (9) | Finanšu pārvedumi uz ELFLA, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 134. un 135. pantā, attiecas uz 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmu. Tiešajiem maksājumiem, ko dalībvalstis veic attiecībā uz 2013. kalendārajā gadā iesniegtajiem pieteikumiem, būs ietekme 2014. finanšu gadā, tādējādi attiecoties uz nākamo daudzgadu finanšu shēmu. Saskaņā ar šo shēmu summās, kas pieejamas lauku attīstības programmām, jau ir iekļautas summas, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 73/2009 134. un 135. pantā paredzētajiem finanšu pārvedumiem. Tāpēc šādi finanšu pārvedumi būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(9)

Finanšu pārvedumi uz ELFLA, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 134. un 135. pantā, attiecas uz 2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmu. Tiešajiem maksājumiem, ko dalībvalstis veic attiecībā uz 2013. kalendārajā gadā iesniegtajiem pieteikumiem, būs ietekme 2014. finanšu gadā, tādējādi attiecoties uz nākamo daudzgadu finanšu shēmu. Saskaņā ar šo shēmu summās, kas pieejamas lauku attīstības programmām, jau ir iekļautas summas, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 73/2009 134. un 135. pantā paredzētajiem finanšu pārvedumiem. Tāpēc šādi finanšu pārvedumi būtu jāizbeidz.

| (10) | Lai veicinātu finansējuma efektīvāku izmantošanu, Regulā (EK) Nr. 73/2009 dalībvalstīm ir paredzēta iespēja piešķirt atbalstu virs maksimāli pieļaujamā apjoma līdz summai, kuras apjoms būtu tāds, lai nodrošinātu, ka tā nepārsniegs maksimāli pieļaujamā apjoma nepietiekami izmantotos līdzekļus. Minētā regula paredzēja, ka šādas summas varētu izmantot vai nu īpašā atbalsta finansējumam, vai arī nodot ELFLA saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. pantu. Tā kā iespēju piešķirt atbalstu virs valsts maksimāli pieļaujamā apjoma izbeigs, tiklīdz sāks piemērot jauno tiešā atbalsta sistēmu, Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. pantā paredzētie finanšu pārvedumi uz ELFLA būtu jāsaglabā tikai līdz 2013. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(10)

Lai veicinātu finansējuma efektīvāku izmantošanu, Regulā (EK) Nr. 73/2009 dalībvalstīm ir paredzēta iespēja piešķirt atbalstu virs maksimāli pieļaujamā apjoma līdz summai, kuras apjoms būtu tāds, lai nodrošinātu, ka tā nepārsniegs maksimāli pieļaujamā apjoma nepietiekami izmantotos līdzekļus. Minētā regula paredzēja, ka šādas summas varētu izmantot vai nu īpašā atbalsta finansējumam, vai arī nodot ELFLA saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. pantu. Tā kā iespēju piešķirt atbalstu virs valsts maksimāli pieļaujamā apjoma izbeigs, tiklīdz sāks piemērot jauno tiešā atbalsta sistēmu, Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. pantā paredzētie finanšu pārvedumi uz ELFLA būtu jāsaglabā tikai līdz 2013. gada 31. decembrim.

| (11) | Iespējai tādus līdzekļus, kas radušies no brīvprātīgas korekcijas piemērošanas, darīt pieejamus kā papildu Savienības atbalstu saskaņā ar lauku attīstības programmām un finansējumu ELFLA 2014. finanšu gadam, kā arī Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. pantā paredzēto finanšu pārvedumu pagarināšanai nevajadzētu ietekmēt tiešo maksājumu līmeņa turpmāko korekciju, ar kuru panāktu taisnīgāku tiešā atbalsta sadalījumu starp dalībvalstīm un kuru paredzēts iekļaut jaunajā tiešā atbalsta sistēmā. |
| --- | --- |

(11)

Iespējai tādus līdzekļus, kas radušies no brīvprātīgas korekcijas piemērošanas, darīt pieejamus kā papildu Savienības atbalstu saskaņā ar lauku attīstības programmām un finansējumu ELFLA 2014. finanšu gadam, kā arī Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. pantā paredzēto finanšu pārvedumu pagarināšanai nevajadzētu ietekmēt tiešo maksājumu līmeņa turpmāko korekciju, ar kuru panāktu taisnīgāku tiešā atbalsta sadalījumu starp dalībvalstīm un kuru paredzēts iekļaut jaunajā tiešā atbalsta sistēmā.

| (12) | Saistībā ar budžeta disciplīnas ievērošanu 2014. finanšu gadam ir jānosaka maksimālais apjoms izdevumiem, ko finansē no ELGF, ņemot vērā maksimālos apjomus, kas noteikti Regulā par daudzgadu finanšu shēmas izveidi, kuru Padome pieņem saskaņā ar Līguma 312. panta 2. punktu, summas, kas radušās no brīvprātīgas korekcijas, kā arī summas, ko izraisa Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. panta piemērošana minētajam finanšu gadam. |
| --- | --- |

(12)

Saistībā ar budžeta disciplīnas ievērošanu 2014. finanšu gadam ir jānosaka maksimālais apjoms izdevumiem, ko finansē no ELGF, ņemot vērā maksimālos apjomus, kas noteikti Regulā par daudzgadu finanšu shēmas izveidi, kuru Padome pieņem saskaņā ar Līguma 312. panta 2. punktu, summas, kas radušās no brīvprātīgas korekcijas, kā arī summas, ko izraisa Regulas (EK) Nr. 73/2009 136. panta piemērošana minētajam finanšu gadam.

| (13) | Lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pareizi piemēro dalībvalstu tiešo maksājumu korekcijas attiecībā uz 2013. gadā iesniegtajiem pieteikumiem un finanšu disciplīnu 2013. kalendārajā gadā, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu attiecībā uz noteikumiem par bāzes datiem, kurus izmanto, lai aprēķinātu samazinājumus, kas dalībvalstīm jāpiemēro lauksaimniekiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pareizi piemēro dalībvalstu tiešo maksājumu korekcijas attiecībā uz 2013. gadā iesniegtajiem pieteikumiem un finanšu disciplīnu 2013. kalendārajā gadā, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu attiecībā uz noteikumiem par bāzes datiem, kurus izmanto, lai aprēķinātu samazinājumus, kas dalībvalstīm jāpiemēro lauksaimniekiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (14) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 73/2009 dalībvalstīm bija iespēja pieņemt lēmumu par to, lai no nākamā gada zināmu procentuālo daļu no valstij noteiktā maksimālā apjoma izmantotu īpašajam atbalstam, kas paredzēts to lauksaimniekiem, kā arī pārskatīt iepriekšējo lēmumu, nolemjot grozīt vai izbeigt šādu atbalstu. Ir lietderīgi nodrošināt, ka tiek veikta to lēmumu papildu pārskatīšana, kuri attiecas uz 2013. kalendāro gadu. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 73/2009 dalībvalstīm bija iespēja pieņemt lēmumu par to, lai no nākamā gada zināmu procentuālo daļu no valstij noteiktā maksimālā apjoma izmantotu īpašajam atbalstam, kas paredzēts to lauksaimniekiem, kā arī pārskatīt iepriekšējo lēmumu, nolemjot grozīt vai izbeigt šādu atbalstu. Ir lietderīgi nodrošināt, ka tiek veikta to lēmumu papildu pārskatīšana, kuri attiecas uz 2013. kalendāro gadu.

| (15) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz iepazīstināšanu ar summām, kas radušās no brīvprātīgas korekcijas. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (6). |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz iepazīstināšanu ar summām, kas radušās no brīvprātīgas korekcijas. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (6).

| (16) | Attiecībā uz to summu noteikšanu, kas radušās no brīvprātīgas korekcijas, neto bilances noteikšanu, kura pieejama ELGF izdevumiem 2014. finanšu gadā, un atļauju piešķirt pārejas posma valsts atbalstu Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus, nepiemērojot Regulu (ES) Nr. 182/2011. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz to summu noteikšanu, kas radušās no brīvprātīgas korekcijas, neto bilances noteikšanu, kura pieejama ELGF izdevumiem 2014. finanšu gadā, un atļauju piešķirt pārejas posma valsts atbalstu Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus, nepiemērojot Regulu (ES) Nr. 182/2011.

| (17) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 73/2009 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 73/2009 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 73/2009 groza šādi:

| 1) | regulas 8. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Neskarot šīs regulas 11. pantu, kopējās tiešo maksājumu neto summas, kuras var piešķirt dalībvalstī attiecībā uz jebkuru kalendāro gadu līdz 2013. gadam pēc šīs regulas 7. un 10. panta un Regulas (EK) Nr. 378/2007 1. panta piemērošanas vai 2013. kalendārajā gadā pēc šīs regulas 10.a un 10.b panta piemērošanas un kas nav tiešie maksājumi saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 247/2006 un (EK) Nr. 1405/2006, nav augstākas par maksimālo apjomu, kas noteikts šīs regulas IV pielikumā. Lai ievērotu šīs regulas IV pielikumā noteiktos maksimālos apjomus, vajadzības gadījumā dalībvalstis lineāri samazina tiešo maksājumu summas, uz kurām attiecas samazinājumi, kas paredzēti šīs regulas 7. un 10. pantā un Regulas (EK) Nr. 378/2007 1. pantā attiecībā uz jebkuru kalendāro gadu līdz 2013. gadam, vai samazinājumi, kas paredzēti šīs regulas 10.a un 10.b pantā attiecībā uz 2013. kalendāro gadu.”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 8. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Neskarot šīs regulas 11. pantu, kopējās tiešo maksājumu neto summas, kuras var piešķirt dalībvalstī attiecībā uz jebkuru kalendāro gadu līdz 2013. gadam pēc šīs regulas 7. un 10. panta un Regulas (EK) Nr. 378/2007 1. panta piemērošanas vai 2013. kalendārajā gadā pēc šīs regulas 10.a un 10.b panta piemērošanas un kas nav tiešie maksājumi saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 247/2006 un (EK) Nr. 1405/2006, nav augstākas par maksimālo apjomu, kas noteikts šīs regulas IV pielikumā. Lai ievērotu šīs regulas IV pielikumā noteiktos maksimālos apjomus, vajadzības gadījumā dalībvalstis lineāri samazina tiešo maksājumu summas, uz kurām attiecas samazinājumi, kas paredzēti šīs regulas 7. un 10. pantā un Regulas (EK) Nr. 378/2007 1. pantā attiecībā uz jebkuru kalendāro gadu līdz 2013. gadam, vai samazinājumi, kas paredzēti šīs regulas 10.a un 10.b pantā attiecībā uz 2013. kalendāro gadu.”;

| b) | svītro 2. punkta d) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

svītro 2. punkta d) apakšpunktu;

| 2) | iekļauj šādus pantus:
  “10.a pants
  Tiešo maksājumu korekcija 2013. gadā
  1.   Jebkuru tiešo maksājumu summu, ko lauksaimniekam paredzēts piešķirt 2013. kalendārajā gadā un kas pārsniedz EUR 5 000, samazina par 10 %.
  2.   Attiecībā uz summām, kas pārsniedz EUR 300 000, 1. punktā noteikto samazinājumu palielina par četriem procentu punktiem.
  3.   Šā panta 1. un 2. punkts neattiecas uz tiešajiem maksājumiem, ko piešķir lauksaimniekiem Bulgārijā un Rumānijā, Francijas aizjūras departamentos, Azoru salās un Madeirā, Kanāriju salās un Egejas jūras salās.
  4.   Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā paredzētais samazinājums ir 0 % jaunajām dalībvalstīm, kas nav Bulgārija un Rumānija.
  10.b pants
  Tiešo maksājumu brīvprātīga korekcija 2013. gadā
  1.   Jebkura dalībvalsts, kas attiecībā uz 2012. kalendāro gadu ir piemērojusi Regulas (EK) Nr. 378/2007 1. pantu, var piemērot samazinājumu (turpmāk “brīvprātīga korekcija”) visām tiešo maksājumu summām, ko paredzēts piešķirt tās teritorijā attiecībā uz 2013. kalendāro gadu. Brīvprātīgu korekciju piemēro papildus šīs regulas 10.a pantā paredzētajai tiešo maksājumu korekcijai.
  Brīvprātīga korekcija var būt reģionāli diferencēta ar noteikumu, ka dalībvalsts ir izmantojusi Regulas (EK) Nr. 378/2007 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto iespēju.
  2.   Maksimālā likme samazinājumam, ko rada 10.a panta un šā panta 1. punkta kombinēta piemērošana, nepārsniedz tā samazinājuma procentu likmi, kuru rada šīs regulas 7. panta un Regulas (EK) Nr. 378/2007 1. panta 1. punkta kombinēta piemērošana, kā piemērots summām, kuras attiecīgajos reģionos jāpiešķir lauksaimniekiem attiecībā uz 2012. kalendāro gadu.
  3.   Summas, kas radušās no brīvprātīgas korekcijas piemērošanas, nepārsniedz neto summas, ko Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 378/2007 4. panta 1. punktu ir noteikusi 2012. kalendārajam gadam.
  4.   Summas, kas radušās no brīvprātīgas korekcijas piemērošanas, dalībvalstī, kur tās bija radušās, ir pieejamas kā Savienības atbalsts saskaņā ar lauku attīstības programmām un finansējums no ELFLA.
  5.   Līdz 2012. gada 8. oktobrim dalībvalstis nolemj un paziņo Komisijai par:






  a) | brīvprātīgas korekcijas likmi visā teritorijā un, vajadzības gadījumā, – katrā reģionā; |
| --- | --- | --- |

2)

iekļauj šādus pantus:

“10.a pants

Tiešo maksājumu korekcija 2013. gadā

1.   Jebkuru tiešo maksājumu summu, ko lauksaimniekam paredzēts piešķirt 2013. kalendārajā gadā un kas pārsniedz EUR 5 000, samazina par 10 %.

2.   Attiecībā uz summām, kas pārsniedz EUR 300 000, 1. punktā noteikto samazinājumu palielina par četriem procentu punktiem.

3.   Šā panta 1. un 2. punkts neattiecas uz tiešajiem maksājumiem, ko piešķir lauksaimniekiem Bulgārijā un Rumānijā, Francijas aizjūras departamentos, Azoru salās un Madeirā, Kanāriju salās un Egejas jūras salās.

4.   Atkāpjoties no 1. punkta, minētajā punktā paredzētais samazinājums ir 0 % jaunajām dalībvalstīm, kas nav Bulgārija un Rumānija.

10.b pants

Tiešo maksājumu brīvprātīga korekcija 2013. gadā

1.   Jebkura dalībvalsts, kas attiecībā uz 2012. kalendāro gadu ir piemērojusi Regulas (EK) Nr. 378/2007 1. pantu, var piemērot samazinājumu (turpmāk “brīvprātīga korekcija”) visām tiešo maksājumu summām, ko paredzēts piešķirt tās teritorijā attiecībā uz 2013. kalendāro gadu. Brīvprātīgu korekciju piemēro papildus šīs regulas 10.a pantā paredzētajai tiešo maksājumu korekcijai.

Brīvprātīga korekcija var būt reģionāli diferencēta ar noteikumu, ka dalībvalsts ir izmantojusi Regulas (EK) Nr. 378/2007 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto iespēju.

2.   Maksimālā likme samazinājumam, ko rada 10.a panta un šā panta 1. punkta kombinēta piemērošana, nepārsniedz tā samazinājuma procentu likmi, kuru rada šīs regulas 7. panta un Regulas (EK) Nr. 378/2007 1. panta 1. punkta kombinēta piemērošana, kā piemērots summām, kuras attiecīgajos reģionos jāpiešķir lauksaimniekiem attiecībā uz 2012. kalendāro gadu.

3.   Summas, kas radušās no brīvprātīgas korekcijas piemērošanas, nepārsniedz neto summas, ko Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 378/2007 4. panta 1. punktu ir noteikusi 2012. kalendārajam gadam.

4.   Summas, kas radušās no brīvprātīgas korekcijas piemērošanas, dalībvalstī, kur tās bija radušās, ir pieejamas kā Savienības atbalsts saskaņā ar lauku attīstības programmām un finansējums no ELFLA.

5.   Līdz 2012. gada 8. oktobrim dalībvalstis nolemj un paziņo Komisijai par:

a)

brīvprātīgas korekcijas likmi visā teritorijā un, vajadzības gadījumā, – katrā reģionā;

| b) | samazinājuma kopsummu, ko paredzēts iegūt brīvprātīgas korekcijas rezultātā visā teritorijā un, vajadzības gadījumā, – katrā reģionā. |
| --- | --- |

b)

samazinājuma kopsummu, ko paredzēts iegūt brīvprātīgas korekcijas rezultātā visā teritorijā un, vajadzības gadījumā, – katrā reģionā.

10.c pants

Summas, kas radušās no brīvprātīgas korekcijas un no 136. panta piemērošanas

1.   Balstoties uz summām, ko dalībvalstis ir paziņojušas saskaņā ar 10.b panta 5. punktu, Komisija, nepiemērojot 141. panta 2. punktā vai 141.b panta 2. punktā minēto procedūru, pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka summas, kuras radušās no brīvprātīgas korekcijas.

2.   Saskaņā ar 1. punktu noteiktās summas, kā arī summas, kas radušās no 136. panta piemērošanas 2014. finanšu gadam, pievieno ELFLA atbalsta lauku attīstības programmām gada sadalījumam pa dalībvalstīm.

3.   Dalībvalstis var nolemt pārsniegt maksimālo ELFLA ieguldījuma likmi attiecībā uz summām, ko pievieno 2. punktā minētajam gada sadalījumam pa dalībvalstīm.

Uz summām, ko pievieno 2. punktā minētajam gada sadalījumam pa dalībvalstīm, neattiecas vienreizējais priekšfinansējuma maksājums lauku attīstības programmām.

4.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko paredz noteikumus par 2. punktā minēto summu atspoguļošanu lauku attīstības programmu finansējuma plānos. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 141.b panta 2. punktā paredzēto pārbaudes procedūru.

10.d pants

ELGF neto maksimālais apjoms

1.   ELGF izdevumu maksimālo apjomu attiecībā uz 2014. finanšu gadu aprēķina kā maksimālās summas, kas tam noteiktas ar regulu, kuru Padome pieņem saskaņā ar 312. panta 2. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, no kurām atskaita šīs regulas 10.c panta 2. punktā minētās summas.

2.   Komisija, nepiemērojot 141. panta 2. punktā vai 141.b panta 2. punktā minēto procedūru un balstoties uz 1. punktā minētajiem datiem, pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka neto bilanci, kura pieejama ELGF izdevumiem attiecībā uz 2014. finanšu gadu.”;

| 3) | regulas 11. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  “Tomēr 2014. finanšu gadā pirmajā daļā minēto korekciju nosaka, ņemot vērā prognozes attiecībā uz finansējumu tiešajiem maksājumiem un ar tirgu saistītiem KLP izdevumiem, kas noteikti regulā, ko Padome pieņem saskaņā ar 312. panta 2. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, kurām pieskaita šīs regulas 10.b pantā minētās summas un summas, ko rada tās 136. panta piemērošana 2014. finanšu gadam, pirms šīs regulas 10.a pantā paredzētās tiešo maksājumu korekcijas, bet neņemot vērā rezervi EUR 300 000 000 apmērā.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 11. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

“Tomēr 2014. finanšu gadā pirmajā daļā minēto korekciju nosaka, ņemot vērā prognozes attiecībā uz finansējumu tiešajiem maksājumiem un ar tirgu saistītiem KLP izdevumiem, kas noteikti regulā, ko Padome pieņem saskaņā ar 312. panta 2. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, kurām pieskaita šīs regulas 10.b pantā minētās summas un summas, ko rada tās 136. panta piemērošana 2014. finanšu gadam, pirms šīs regulas 10.a pantā paredzētās tiešo maksājumu korekcijas, bet neņemot vērā rezervi EUR 300 000 000 apmērā.”;

| 4) | regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pēc Komisijas priekšlikuma, ko iesniedz ne vēlāk kā tā kalendārā gada 31. martā, attiecībā uz kuru piemēro 1. punktā minēto korekciju, nosaka šīs korekcijas ne vēlāk kā tā paša kalendārā gada 30. jūnijā.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pēc Komisijas priekšlikuma, ko iesniedz ne vēlāk kā tā kalendārā gada 31. martā, attiecībā uz kuru piemēro 1. punktā minēto korekciju, nosaka šīs korekcijas ne vēlāk kā tā paša kalendārā gada 30. jūnijā.”;

| 5) | iekļauj šādu pantu:
  “11.a pants
  Pilnvaru deleģēšana
  Lai 2013. gadā nodrošinātu tiešo maksājumu korekciju optimālu piemērošanu un finanšu disciplīnu 2013. kalendārajā gadā, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 141.a pantu, ar kuriem paredz noteikumus par bāzes datiem, ko izmanto, lai aprēķinātu samazinājumus, kas dalībvalstīm jāpiemēro lauksaimniekiem 2013. gadā veikto korekciju dēļ, kuras paredzētas 10.a pantā, un finanšu disciplīnas dēļ, kas paredzēta 11. pantā.”; |
| --- | --- |

5)

iekļauj šādu pantu:

“11.a pants

Pilnvaru deleģēšana

Lai 2013. gadā nodrošinātu tiešo maksājumu korekciju optimālu piemērošanu un finanšu disciplīnu 2013. kalendārajā gadā, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 141.a pantu, ar kuriem paredz noteikumus par bāzes datiem, ko izmanto, lai aprēķinātu samazinājumus, kas dalībvalstīm jāpiemēro lauksaimniekiem 2013. gadā veikto korekciju dēļ, kuras paredzētas 10.a pantā, un finanšu disciplīnas dēļ, kas paredzēta 11. pantā.”;

| 6) | regulas 68. panta 8. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
  “8.   Dalībvalstis, kuras pieņēmušas 69. panta 1. punktā minēto lēmumu, līdz 2012. gada 1. septembrim var to pārskatīt un pieņemt lēmumu, sākot no 2013. gada:”; |
| --- | --- |

6)

regulas 68. panta 8. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

“8.   Dalībvalstis, kuras pieņēmušas 69. panta 1. punktā minēto lēmumu, līdz 2012. gada 1. septembrim var to pārskatīt un pieņemt lēmumu, sākot no 2013. gada:”;

| 7) | regulas 69. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Dalībvalstis var līdz 2009. gada 1. augustam, 2010. gada 1. augustam, 2011. gada 1. augustam vai līdz 2012. gada 1. septembrim nolemt attiecīgi no nākamā gada pēc šāda lēmuma pieņemšanas izmantot līdz 10 % no valstij noteiktā maksimālā apjoma, kas minēts 40. pantā, vai attiecībā uz Maltu – summu EUR 2 000 000, īpašajam atbalstam, kurš paredzēts 68. panta 1. punktā.”; |
| --- | --- |

7)

regulas 69. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Dalībvalstis var līdz 2009. gada 1. augustam, 2010. gada 1. augustam, 2011. gada 1. augustam vai līdz 2012. gada 1. septembrim nolemt attiecīgi no nākamā gada pēc šāda lēmuma pieņemšanas izmantot līdz 10 % no valstij noteiktā maksimālā apjoma, kas minēts 40. pantā, vai attiecībā uz Maltu – summu EUR 2 000 000, īpašajam atbalstam, kurš paredzēts 68. panta 1. punktā.”;

| 8) | regulas 131. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Jaunās dalībvalstis, kas piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, līdz 2009. gada 1. augustam, 2010. gada 1. augustam, 2011. gada 1. augustam vai līdz 2012. gada 1. septembrim var nolemt, sākot attiecīgi ar nākamo gadu pēc lēmuma pieņemšanas, piešķirt lauksaimnieku atbalstam līdz 10 % no 40. pantā valstij noteiktā maksimālā daudzuma, kā izklāstīts 68. panta 1. punktā, un saskaņā ar piemērojamo III sadaļas 5. nodaļu.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 131. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Jaunās dalībvalstis, kas piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, līdz 2009. gada 1. augustam, 2010. gada 1. augustam, 2011. gada 1. augustam vai līdz 2012. gada 1. septembrim var nolemt, sākot attiecīgi ar nākamo gadu pēc lēmuma pieņemšanas, piešķirt lauksaimnieku atbalstam līdz 10 % no 40. pantā valstij noteiktā maksimālā daudzuma, kā izklāstīts 68. panta 1. punktā, un saskaņā ar piemērojamo III sadaļas 5. nodaļu.”;

| 9) | iekļauj šādu pantu:
  “133.a pants
  Pārejas posma valsts atbalsts
  1.   Izņemot Bulgāriju un Rumāniju, jaunajām dalībvalstīm, kas piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, ir iespēja 2013. gadā piešķirt pārejas posma valsts atbalstu.
  Izņemot attiecībā uz Kipru, šāda atbalsta piešķiršanai ir jāsaņem Komisijas atļauja, kas sniedzama saskaņā ar 5. punktu.
  2.   Pārejas posma valsts atbalstu var piešķirt lauksaimniekiem tajās nozarēs, attiecībā uz kurām saskaņā ar 132. un 133. pantu 2012. gadā bija atļauti valsts papildu tiešie maksājumi un – attiecībā uz Kipru – valsts atbalsts.
  3.   Nosacījumi atbalsta piešķiršanai ir identiski tiem, ar kuriem saskaņā ar 132. un 133. pantu ir atļauta maksājumu piešķiršana attiecībā uz 2012. gadu.
  4.   Atbalsta kopapjomu, ko lauksaimniekiem var piešķirt jebkurā no 2. punktā minētajām nozarēm, ierobežo ar īpašu finansējumu katrai nozarei, kas atbilst starpībai starp:






  a) | kopējo tiešo atbalstu, ko 2012. gadā lauksaimniekiem var piešķirt attiecīgajā nozarē, tostarp visus saskaņā ar 132. pantu saņemtos maksājumus; un |
| --- | --- | --- |

9)

iekļauj šādu pantu:

“133.a pants

Pārejas posma valsts atbalsts

1.   Izņemot Bulgāriju un Rumāniju, jaunajām dalībvalstīm, kas piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, ir iespēja 2013. gadā piešķirt pārejas posma valsts atbalstu.

Izņemot attiecībā uz Kipru, šāda atbalsta piešķiršanai ir jāsaņem Komisijas atļauja, kas sniedzama saskaņā ar 5. punktu.

2.   Pārejas posma valsts atbalstu var piešķirt lauksaimniekiem tajās nozarēs, attiecībā uz kurām saskaņā ar 132. un 133. pantu 2012. gadā bija atļauti valsts papildu tiešie maksājumi un – attiecībā uz Kipru – valsts atbalsts.

3.   Nosacījumi atbalsta piešķiršanai ir identiski tiem, ar kuriem saskaņā ar 132. un 133. pantu ir atļauta maksājumu piešķiršana attiecībā uz 2012. gadu.

4.   Atbalsta kopapjomu, ko lauksaimniekiem var piešķirt jebkurā no 2. punktā minētajām nozarēm, ierobežo ar īpašu finansējumu katrai nozarei, kas atbilst starpībai starp:

a)

kopējo tiešo atbalstu, ko 2012. gadā lauksaimniekiem var piešķirt attiecīgajā nozarē, tostarp visus saskaņā ar 132. pantu saņemtos maksājumus; un

| b) | tiešā atbalsta kopapjomu, kas 2013. gadā būtu pieejams tai pašai nozarei saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu. |
| --- | --- |

b)

tiešā atbalsta kopapjomu, kas 2013. gadā būtu pieejams tai pašai nozarei saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu.

Attiecībā uz Kipru – īpašais nozaru finansējums ir izklāstīts XVIIa pielikumā.

5.   Komisija, pamatojoties uz iesniegto paziņojumu un nepiemērojot 141. panta 2. punktā vai 141.b panta 2. punktā minēto procedūru, pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem atļauj piešķirt pārejas posma valsts atbalstu un:

| a) | nosaka finansējumu katrai nozarei; |
| --- | --- |

a)

nosaka finansējumu katrai nozarei;

| b) | vajadzības gadījumā nosaka pārejas posma valsts atbalsta maksimālo likmi; |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā nosaka pārejas posma valsts atbalsta maksimālo likmi;

| c) | paredz nosacījumus tā piešķiršanai; un |
| --- | --- |

c)

paredz nosacījumus tā piešķiršanai; un

| d) | nosaka piemērojamo valūtas kursu, kas jāizmanto saistībā ar maksājumiem. |
| --- | --- |

d)

nosaka piemērojamo valūtas kursu, kas jāizmanto saistībā ar maksājumiem.

6.   Jaunās dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un ņemot vērā ierobežojumus, kurus saskaņā ar 5. punktu noteikusi Komisija, var pieņemt lēmumu par piešķiramā pārejas posma valsts atbalsta apjomu.”;

| 10) | regulas 134. un 135. pantu svītro; |
| --- | --- |

10)

regulas 134. un 135. pantu svītro;

| 11) | regulas 136. pantu svītro; |
| --- | --- |

11)

regulas 136. pantu svītro;

| 12) | regulas 139. pantu aizstāj ar šādu:
  “139. pants
  Valsts atbalsts
  Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 180. panta un no 3. panta Padomes Regulā (EK) Nr. 1184/2006 (2006. gada 24. jūlijs), ar ko piemēro konkrētus konkurences noteikumus lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai (*1), Līguma par Eiropas Savienības darbību 107., 108. un 109. pantu nepiemēro maksājumiem, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šīs regulas 41., 57., 64., 68., 69., 70., 71. pantu, 82. panta 2. punktu, 86. pantu, 98. panta 4. punktu, 111. panta 5. punktu, 120. pantu, 129. panta 3. punktu, 131., 132., 133. un 133.a pantu atbilstīgi šai regulai.

  (*1)  OV L 214, 4.8.2006., 7. lpp.”;" |
| --- | --- |

12)

regulas 139. pantu aizstāj ar šādu:

“139. pants

Valsts atbalsts

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 180. panta un no 3. panta Padomes Regulā (EK) Nr. 1184/2006 (2006. gada 24. jūlijs), ar ko piemēro konkrētus konkurences noteikumus lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai (*1), Līguma par Eiropas Savienības darbību 107., 108. un 109. pantu nepiemēro maksājumiem, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šīs regulas 41., 57., 64., 68., 69., 70., 71. pantu, 82. panta 2. punktu, 86. pantu, 98. panta 4. punktu, 111. panta 5. punktu, 120. pantu, 129. panta 3. punktu, 131., 132., 133. un 133.a pantu atbilstīgi šai regulai.

(*1)  OV L 214, 4.8.2006., 7. lpp.”;"

| 13) | iekļauj šādus pantus:
  “141.a pants
  Deleģēšanas īstenošana
  1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
  2.   Pilnvaras pieņemt 11.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz laikposmu no 2012. gada 1. septembra līdz 2013. gada 31. decembrim.
  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 11.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
  4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
  5.   Saskaņā ar 11.a pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
  141.b pants
  Komiteju procedūra
  1.   Komisijai palīdz Lauku attīstības komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (*2), nozīmē.
  2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

  (*2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.”;" |
| --- | --- |

13)

iekļauj šādus pantus:

“141.a pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 11.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz laikposmu no 2012. gada 1. septembra līdz 2013. gada 31. decembrim.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 11.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 11.a pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

141.b pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Lauku attīstības komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (*2), nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

(*2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.”;"

| 14) | regulas IV pielikumā pievieno šādu sleju: | “2013 |
| --- | --- | --- |

14)

regulas IV pielikumā pievieno šādu sleju:

“2013

| | 569 |
| --- | --- |

569

| | 903 |
| --- | --- |

903

| | 964,3 |
| --- | --- |

964,3

| | 5 329,6 |
| --- | --- |

5 329,6

| | 101,2 |
| --- | --- |

101,2

| | 1 255,5 |
| --- | --- |

1 255,5

| | 2 344,5 |
| --- | --- |

2 344,5

| | 5 055,2 |
| --- | --- |

5 055,2

| | 7 853,1 |
| --- | --- |

7 853,1

| | 4 128,3 |
| --- | --- |

4 128,3

| | 53,5 |
| --- | --- |

53,5

| | 146,4 |
| --- | --- |

146,4

| | 379,8 |
| --- | --- |

379,8

| | 34,7 |
| --- | --- |

34,7

| | 1 313,1 |
| --- | --- |

1 313,1

| | 5,5 |
| --- | --- |

5,5

| | 830,6 |
| --- | --- |

830,6

| | 715,7 |
| --- | --- |

715,7

| | 3 043,4 |
| --- | --- |

3 043,4

| | 566,6 |
| --- | --- |

566,6

| | 144,3 |
| --- | --- |

144,3

| | 385,6 |
| --- | --- |

385,6

| | 539,2 |
| --- | --- |

539,2

| | 708,5 |
| --- | --- |

708,5

| | 3 650”; |
| --- | --- |

3 650”;

| 15) | iekļauj šādu pielikumu:

  “XVIIa PIELIKUMS

  PĀREJAS POSMA VALSTS ATBALSTS KIPRĀ







  (EUR) |
| --- | --- |
| Nozare | 2013 |
| Graudaugi (izņemot cietos kviešus) | 141 439 |
| Cietie kvieši | 905 191 |
| Piens un piena produkti | 3 419 585 |
| Liellopu gaļa | 4 608 945 |
| Aitas un kazas | 10 572 527 |
| Cūkkopības nozare | 170 788 |
| Mājputni un olas | 71 399 |
| Vīns | 269 250 |
| Olīveļļa | 3 949 554 |
| Galda vīnogas | 66 181 |
| Žāvētas vīnogas | 129 404 |
| Pārstrādāti tomāti | 7 341 |
| Banāni | 4 285 696 |
| Tabaka | 1 027 775 |
| Lapu koku augļi, tostarp kauleņaugļi | 173 390 |
| Kopā | 29 798 462 ” |

15)

iekļauj šādu pielikumu:

“XVIIa PIELIKUMS

PĀREJAS POSMA VALSTS ATBALSTS KIPRĀ

(EUR)

Nozare

2013

Graudaugi (izņemot cietos kviešus)

141 439

Cietie kvieši

905 191

Piens un piena produkti

3 419 585

Liellopu gaļa

4 608 945

Aitas un kazas

10 572 527

Cūkkopības nozare

170 788

Mājputni un olas

71 399

Vīns

269 250

Olīveļļa

3 949 554

Galda vīnogas

66 181

Žāvētas vīnogas

129 404

Pārstrādāti tomāti

7 341

Banāni

4 285 696

Tabaka

1 027 775

Lapu koku augļi, tostarp kauleņaugļi

173 390

Kopā

29 798 462 ”

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.

Atkāpjoties no otrās daļas:

| a) | no šīs regulas spēkā stāšanās dienas piemēro šādus noteikumus:






  i) | Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.b panta 5. punktu, 10.c panta 1. un 4. punktu un 10.d panta 2. punktu, ko iekļauj ar šīs regulas 1. panta 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

a)

no šīs regulas spēkā stāšanās dienas piemēro šādus noteikumus:

i)

Regulas (EK) Nr. 73/2009 10.b panta 5. punktu, 10.c panta 1. un 4. punktu un 10.d panta 2. punktu, ko iekļauj ar šīs regulas 1. panta 2. punktu;

| ii) | Regulas (EK) Nr. 73/2009 133.a panta 5. un 6. punktu, ko iekļauj ar šīs regulas 1. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

ii)

Regulas (EK) Nr. 73/2009 133.a panta 5. un 6. punktu, ko iekļauj ar šīs regulas 1. panta 9. punktu;

| iii) | šīs regulas 1. panta 5., 6., 7., 8. un 13. punktu; |
| --- | --- |

iii)

šīs regulas 1. panta 5., 6., 7., 8. un 13. punktu;

| b) | šīs regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 11. punktu piemēro no 2014. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

b)

šīs regulas 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 11. punktu piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2012. gada 11. jūlijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  OV C 191, 29.6.2012., 116. lpp.

1

(2)  2012. gada 4. maija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2012. gada 10. jūlija lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

4

(5)  OV L 95, 5.4.2007., 1. lpp.

5

(6)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

6

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 31.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 204/18 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 204/18

---

PADOMES LĒMUMS

(2011. gada 21. decembris)

par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses, un provizoriski piemērotu dažus tā noteikumus

(2012/418/ES)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 79. panta 3. punktu, 91. pantu, 100. pantu, 192. panta 1. punktu, 194., 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2006. gada 23. martā pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par tirdzniecības un sadarbības nolīgumu ar Irākas Republiku. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2006. gada 23. martā pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par tirdzniecības un sadarbības nolīgumu ar Irākas Republiku.

| (2) | Pēc Komisijas priekšlikuma Padome 2009. gada 27. oktobrī atļāva veikt izmaiņas sarunu risināšanas norādījumos, lai paaugstinātu nolīguma statusu, nosaukumā jēdzienu “tirdzniecība” aizstājot ar jēdzienu “partnerattiecības” un izveidojot Sadarbības padomi ministru līmenī. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Komisijas priekšlikuma Padome 2009. gada 27. oktobrī atļāva veikt izmaiņas sarunu risināšanas norādījumos, lai paaugstinātu nolīguma statusu, nosaukumā jēdzienu “tirdzniecība” aizstājot ar jēdzienu “partnerattiecības” un izveidojot Sadarbības padomi ministru līmenī.

| (3) | Partnerattiecību un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), būtu jāparaksta. Dažas nolīguma daļas būtu jāpiemēro provizoriski, līdz tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai. |
| --- | --- |

(3)

Partnerattiecību un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), būtu jāparaksta. Dažas nolīguma daļas būtu jāpiemēro provizoriski, līdz tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.

| (4) | Nolīguma noteikumi, kas ir Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas darbības jomā, ir saistoši Apvienotajai Karalistei un Īrijai kā atsevišķām līgumslēdzējām pusēm, nevis kā Eiropas Savienības daļām, ja vien Eiropas Savienība kopā ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju nav kopīgi paziņojušas Irākai, ka Apvienotajai Karalistei vai Īrijai noteikumi ir saistoši kā Eiropas Savienības daļām saskaņā ar 21. protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību. Ja Apvienotajai Karalistei un/vai Īrijai noteikumi pārstāj būt saistoši kā Eiropas Savienības daļām saskaņā ar 21. protokola 4.a pantu, Eiropas Savienība kopā ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju nekavējoties informē Irāku par jebkādām izmaiņām to nostājā, un šādā gadījumā tām nolīguma noteikumi joprojām ir saistoši katrai atsevišķi. Tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar 22. protokolu par Dānijas nostāju, kurš pievienots minētajiem līgumiem, |
| --- | --- |

(4)

Nolīguma noteikumi, kas ir Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas darbības jomā, ir saistoši Apvienotajai Karalistei un Īrijai kā atsevišķām līgumslēdzējām pusēm, nevis kā Eiropas Savienības daļām, ja vien Eiropas Savienība kopā ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju nav kopīgi paziņojušas Irākai, ka Apvienotajai Karalistei vai Īrijai noteikumi ir saistoši kā Eiropas Savienības daļām saskaņā ar 21. protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību. Ja Apvienotajai Karalistei un/vai Īrijai noteikumi pārstāj būt saistoši kā Eiropas Savienības daļām saskaņā ar 21. protokola 4.a pantu, Eiropas Savienība kopā ar Apvienoto Karalisti un/vai Īriju nekavējoties informē Irāku par jebkādām izmaiņām to nostājā, un šādā gadījumā tām nolīguma noteikumi joprojām ir saistoši katrai atsevišķi. Tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar 22. protokolu par Dānijas nostāju, kurš pievienots minētajiem līgumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Savienības vārdā atļauj parakstīt Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.

Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

3. pants

Līdz tiek pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā, nolīguma 2. pantu, kā arī II, III un V sadaļu – vienīgi tiktāl, ciktāl tas attiecas uz Savienības kompetencē esošiem jautājumiem – saskaņā ar tā 117. pantu provizoriski piemēro no trešā mēneša pirmās dienas pēc dienas, kad Savienība un Irāka ir paziņojušas viena otrai par to, ka ir pabeigtas vajadzīgās procedūras, lai nolīgumu varētu piemērot provizoriski.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2011. gada 21. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. DOWGIELEWICZ

---

| 31.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 204/20 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 204/20

---

PARTNERĪBAS UN SADARBĪBAS NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses

BEĻĢIJAS KARALISTE,

BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

ČEHIJAS REPUBLIKA,

DĀNIJAS KARALISTE,

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

IGAUNIJAS REPUBLIKA,

ĪRIJA,

GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

SPĀNIJAS KARALISTE,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

KIPRAS REPUBLIKA,

LATVIJAS REPUBLIKA,

LIETUVAS REPUBLIKA,

LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

UNGĀRIJAS REPUBLIKA,

MALTA,

NĪDERLANDES KARALISTE,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

POLIJAS REPUBLIKA,

PORTUGĀLES REPUBLIKA,

RUMĀNIJA,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

SOMIJAS REPUBLIKA,

ZVIEDRIJAS KARALISTE,

LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

kas ir Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību līgumslēdzējas puses, turpmāk “dalībvalstis”, un

EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,

no vienas puses, un

IRĀKAS REPUBLIKA, turpmāk “Irāka”,

no otras puses,

turpmāk kopā “Puses”,

ŅEMOT VĒRĀ saites starp Savienību, tās dalībvalstīm un Irāku un to kopīgās vērtības,

ATZĪSTOT, ka Savienība, tās dalībvalstis un Irāka vēlas nostiprināt šīs saites un izveidot tirdzniecību un sadarbību, ko atbalsta ar politisku dialogu,

ŅEMOT VĒRĀ nozīmīgumu, kādu Puses piešķir Apvienoto Nāciju Organizācijas Hartas mērķiem un principiem, cilvēktiesību ievērošanai, demokrātiskajiem principiem un politiskajām un ekonomiskajām brīvībām, kas veido pašus partnerības pamatus,

VĒLREIZ APLIECINOT Pušu uzticību demokrātiskajiem principiem un cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kā tas paredzēts Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos starptautiskos cilvēktiesību dokumentos,

ATZĪSTOT lielo nozīmi, kas piešķirta ilgtspējīgai un sociālai attīstībai, kam jānorit līdztekus ekonomiskajai attīstībai,

ATZĪSTOT, cik svarīgi ir pastiprināt sadarbību starp tām, un kopīgo vēlmi konsolidēt, padziļināt un diversificēt abpusējās attiecības kopēju interešu jomās, balstoties uz suverenitātes, vienlīdzības un nediskriminācijas ievērošanu, tiesiskumu un labu pārvaldību, saudzību pret dabisku vidi un abpusēju izdevīgumu,

ATZĪSTOT vajadzību atbalstīt Irākas centienus turpināt politiskās reformas un ekonomikas atjaunošanu un reformas, kā arī uzlabot dzīves apstākļus nabadzīgajai un mazāk privileģētajai iedzīvotāju daļai,

ATZĪSTOT vajadzību nostiprināt sieviešu lomu politiskajā, pilsoniskajā, sociālajā, ekonomikas un kultūras sfērā, kā arī cīnīties pret diskrimināciju,

VĒLOTIES radīt labvēlīgus apstākļus tirdzniecības ievērojamai attīstībai un diversifikācijai starp Savienību un Irāku un paplašināt sadarbību ekonomikas, komerciālajā, ieguldījumu, zinātnes un tehnoloģijas un kultūras jomā,

TIECOTIES veicināt starp Pusēm tirdzniecību un ieguldījumus un harmoniskas ekonomiskās attiecības, kas balstītas uz tirgus ekonomikas principiem,

ŅEMOT VĒRĀ vajadzību radīt labvēlīgus apstākļus uzņēmējdarbības un ieguldījumu uzlabošanai,

APZINOTIES vajadzību uzlabot apstākļus, kas ietekmē tirdzniecību un ieguldījumus, kā arī apstākļus tādās jomās kā uzņēmumu dibināšana, nodarbinātība, pakalpojumu sniegšana un kapitāla aprite,

ŅEMOT VĒRĀ Pušu tiesības reglamentēt pakalpojumu sniegšanu to teritorijās un nolūkā garantēt leģitīmo valsts politikas mērķu sasniegšanu,

ŅEMOT VĒRĀ to apņēmību veikt tirdzniecību saskaņā ar Marrākešas Nolīgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu, kas noslēgts 1994. gada 15. aprīlī (turpmāk “PTO nolīgums”), un šajā sakarā Pušu savstarpējo ieinteresētību, lai Irāka pievienotos minētajam nolīgumam,

ATZĪSTOT jaunattīstības valstu īpašās vajadzības saistībā ar PTO,

ATZĪSTOT to, ka terorisms, organizētā noziedzība, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un narkotiku tirdzniecība rada nopietnus draudus starptautiskajai stabilitātei un drošībai, kā arī to sadarbības mērķu sasniegšanai,

NORĀDOT uz to, ka ir svarīgi sekmēt un nostiprināt reģionālo sadarbību,

APSTIPRINOT, ka šā nolīguma noteikumi, uz kuriem attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas darbības joma, ir saistoši Apvienotajai Karalistei un Īrijai kā atsevišķām līgumslēdzējām pusēm un nevis kā Eiropas Savienības daļai, ja vien Eiropas Savienība nepaziņo Irākai, ka kāda no šīm valstīm ir uzņēmusies saistības šajos jautājumos kā Eiropas Savienības daļa saskaņā ar 21. protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju attiecībā uz brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību. Tas pats attiecas uz Dāniju saskaņā ar 22. protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Partnerības izveide

1.   Ar šo tiek izveidota partnerība starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irāku, no otras puses.

2.   Šīs partnerības mērķi ir šādi:

| a) | izveidot pienācīgu sistēmu Pušu politiskajam dialogam, kas ļautu attīstīt to politiskās attiecības; |
| --- | --- |

a)

izveidot pienācīgu sistēmu Pušu politiskajam dialogam, kas ļautu attīstīt to politiskās attiecības;

| b) | veicināt tirdzniecību un ieguldījumus un harmoniskas ekonomiskās attiecības starp Pusēm, lai sekmētu to ilgtspējīgu ekonomisko attīstību; un |
| --- | --- |

b)

veicināt tirdzniecību un ieguldījumus un harmoniskas ekonomiskās attiecības starp Pusēm, lai sekmētu to ilgtspējīgu ekonomisko attīstību; un

| c) | nodrošināt pamatu sadarbībai likumdošanas, ekonomikas, sociālajā, finanšu un kultūras jomā. |
| --- | --- |

c)

nodrošināt pamatu sadarbībai likumdošanas, ekonomikas, sociālajā, finanšu un kultūras jomā.

2. pants

Pamats

Abu Pušu iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā ir Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos atbilstošos starptautiskajos cilvēktiesību dokumentos noteikto demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošana, kā arī tiesiskuma principa ievērošana, un tas ir šā nolīguma būtisks elements.

I   SADAĻA

POLITISKAIS DIALOGS UN SADARBĪBA ĀRĒJĀS POLITIKAS UN DROŠĪBAS POLITIKAS JOMĀ

3. pants

Politiskais dialogs

1.   Starp Pusēm tiek izveidots regulārs politisks dialogs. Tas nostiprina to attiecības, veicina partnerības attīstību un palielina savstarpējo saprašanos un solidaritāti.

2.   Politiskais dialogs aptver visus kopīgo interešu tematus un jo īpaši mieru, ārējo un drošības politiku, nacionālo dialogu un izlīgumu, demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības, labu pārvaldību un reģionālo stabilitāti un integrāciju.

3.   Politiskais dialogs notiek reizi gadā ministru un augstāko amatpersonu līmenī.

4. pants

Terorisma apkarošana

Puses atkārtoti apstiprina terorisma apkarošanas nozīmīgumu un saskaņā ar starptautiskām konvencijām, starptautiskajām cilvēktiesībām, tiesību aktiem cilvēktiesību un bēgļu tiesību jomā un saviem attiecīgajiem normatīvajiem aktiem un noteikumiem piekrīt sadarboties, lai novērstu un izskaustu terora aktus. Tās jo īpaši sadarbojas:

| a) | pilnībā īstenojot ANO Drošības padomes Rezolūciju 1373 (2001) un citas attiecīgās ANO rezolūcijas, ANO pretterorisma stratēģiju, starptautiskās konvencijas un dokumentus; |
| --- | --- |

a)

pilnībā īstenojot ANO Drošības padomes Rezolūciju 1373 (2001) un citas attiecīgās ANO rezolūcijas, ANO pretterorisma stratēģiju, starptautiskās konvencijas un dokumentus;

| b) | saskaņā ar starptautiskajiem un valsts tiesību aktiem apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem; un |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar starptautiskajiem un valsts tiesību aktiem apmainoties ar informāciju par teroristu grupām un to atbalsta tīkliem; un

| c) | apmainoties ar viedokļiem par līdzekļiem un metodēm, ko izmanto terorisma apkarošanai, tostarp tehniskās jomās un mācībās, un apmainoties ar pieredzi terorisma novēršanā. |
| --- | --- |

c)

apmainoties ar viedokļiem par līdzekļiem un metodēm, ko izmanto terorisma apkarošanai, tostarp tehniskās jomās un mācībās, un apmainoties ar pieredzi terorisma novēršanā.

Puses turpina īstenot apņemšanos, lai pēc iespējas drīzāk panāktu vienošanos saistībā ar ANO Vispārējo konvenciju par starptautisko terorismu.

Puses pauž nopietnas bažas par kūdīšanu uz terora aktiem un uzsver savu apņēmību veikt visus vajadzīgos un piemērotos pasākumus saskaņā ar starptautiskajām un valsts tiesībām, lai mazinātu draudus, ko izraisa šāda kūdīšana.

5. pants

Cīņa pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu

Puses uzskata, ka masu iznīcināšanas ieroču (MII) izplatīšana un to piegādes līdzekļi gan valstīm, gan nevalstiskiem dalībniekiem ir viens no nopietnākajiem draudiem starptautiskajai stabilitātei un drošībai. Tādēļ Puses vienojas sadarboties un dot ieguldījumu cīņā pret MII un to piegādes līdzekļu izplatīšanu, pilnīgi ievērojot un savās valstīs īstenojot savas pastāvošās saistības atbilstīgi starptautiskajiem atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas līgumiem un nolīgumiem, kā arī citas attiecīgas starptautiskās saistības. Puses vienojas, ka šis noteikums ir šā nolīguma būtisks elements.

Puses arī vienojas sadarboties cīņā pret MII izplatīšanu un to piegādes līdzekļiem un sniegt šādu ieguldījumu:

| a) | veikt pasākumus, lai parakstītu vai ratificētu visus citus attiecīgos starptautiskos dokumentus vai lai tiem pievienotos un tos pilnībā īstenotu; |
| --- | --- |

a)

veikt pasākumus, lai parakstītu vai ratificētu visus citus attiecīgos starptautiskos dokumentus vai lai tiem pievienotos un tos pilnībā īstenotu;

| b) | ieviest efektīvu eksporta kontroles valsts sistēmu, lai kontrolētu tādu produktu eksportu un tranzītu, kas saistīti ar MII, tostarp kontrolētu MII galīgo izmantošanu, kuru piemēro divējāda lietojuma tehnoloģijām, un paredzēt efektīvas sankcijas eksporta kontroles pārkāpumu gadījumā. |
| --- | --- |

b)

ieviest efektīvu eksporta kontroles valsts sistēmu, lai kontrolētu tādu produktu eksportu un tranzītu, kas saistīti ar MII, tostarp kontrolētu MII galīgo izmantošanu, kuru piemēro divējāda lietojuma tehnoloģijām, un paredzēt efektīvas sankcijas eksporta kontroles pārkāpumu gadījumā.

Puses vienojas veidot regulāru politisku dialogu, kas papildinās un konsolidēs šos elementus.

6. pants

Kājnieku un vieglie ieroči

1.   Puses atzīst, ka kājnieku ieroču un vieglo ieroču (KIVI), kā arī to munīcijas nelikumīga ražošana, pārvadāšana un aprite, kā arī šo ieroču un munīcijas pārmērīga uzkrāšana, slikta pārvaldība, neatbilstīgi nodrošinātas noliktavas un nekontrolēta izplatīšana joprojām nopietni apdraud mieru un starptautisko drošību.

2.   Puses vienojas ievērot un pilnā apjomā pildīt savas saistības attiecībā uz pienākumu apkarot KIVI, tostarp to munīcijas, nelegālu tirdzniecību atbilstoši spēkā esošajiem starptautiskajiem nolīgumiem un ANO Drošības padomes rezolūcijām, kā arī to saistības saskaņā ar citiem starptautiskiem dokumentiem, kas piemērojami šajā jomā, piemēram, ANO Rīcības programmu, lai novērstu, apkarotu un izskaustu kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību visās tās izpausmēs.

3.   Puses apņemas sadarboties un nodrošināt savu centienu koordināciju, papildināmību un sinerģiju, lai apkarotu KIVI, tostarp to munīcijas, nelegālu tirdzniecību starptautiskā, reģionālā, apakšreģionālā un valstu līmenī, un vienojas veidot regulāru politisku dialogu, kas papildinās un konsolidēs šo apņemšanos.

7. pants

Starptautiskā krimināltiesa

1.   Puses atkārtoti apstiprina, ka nevar palikt nesodīti vissmagākie noziegumi, kas satrauc starptautisko sabiedrību kopumā, un ka saukšana pie atbildības par tiem ir jānodrošina, veicot pasākumus vietējā vai starptautiskā līmenī.

2.   Puses atzīst, ka Irāka pagaidām vēl nav Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu parakstītājvalsts, bet tā apsver iespēju tiem pievienoties nākotnē. Tādējādi Irāka veiks pasākumus, lai pievienotos Romas statūtiem un saistītajiem dokumentiem un ratificētu un īstenotu tos.

3.   Puses atkārtoti apstiprina savu apņemšanos sadarboties šajā jautājumā, tostarp apmainoties ar pieredzi juridisku pielāgojumu pieņemšanā, kas noteikti attiecīgajos starptautisko tiesību aktos.

II   SADAĻA

TIRDZNIECĪBA UN IEGULDĪJUMI

I   IEDAĻA

Preču tirdzniecība

I   nodaļa

Vispārīgi noteikumi

8. pants

Darbības un piemērošanas joma

Šī nodaļa attiecas uz preču tirdzniecību starp Pusēm.

9. pants

Muitas nodokļi

Šajā nodaļā muitas nodoklis ir jebkurš nodoklis vai jebkāda veida maksājums, ko piemēro, preces importējot vai eksportējot vai saistībā ar preču importēšanu vai eksportēšanu, tostarp visu veidu papildnodokļi vai uzcenojumi, ko piemēro minētajam importam vai eksportam. Muitas nodoklis neietver:

| a) | maksu, kas ir vienāda ar iekšējo nodokli, kuru uzliek saskaņā ar 11. pantu; |
| --- | --- |

a)

maksu, kas ir vienāda ar iekšējo nodokli, kuru uzliek saskaņā ar 11. pantu;

| b) | nodokli, kuru uzliek saskaņā ar šā nolīguma II sadaļas 1. iedaļas II nodaļu; |
| --- | --- |

b)

nodokli, kuru uzliek saskaņā ar šā nolīguma II sadaļas 1. iedaļas II nodaļu;

| c) | nodokli, ko piemēro saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (turpmāk “GATT 1994”) VI, XVI un XIX pantu, PTO Nolīgumu par GATT 1994 VI panta īstenošanu, PTO Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem, PTO Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem, PTO Lauksaimniecības nolīguma 5. pantu vai PTO Vienošanos par noteikumiem un kārtību, kas nosaka strīdu izšķiršanu (turpmāk “DSU”); |
| --- | --- |

c)

nodokli, ko piemēro saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (turpmāk “GATT 1994”) VI, XVI un XIX pantu, PTO Nolīgumu par GATT 1994 VI panta īstenošanu, PTO Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem, PTO Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem, PTO Lauksaimniecības nolīguma 5. pantu vai PTO Vienošanos par noteikumiem un kārtību, kas nosaka strīdu izšķiršanu (turpmāk “DSU”);

| d) | nodevas vai citus maksājumus, kas noteikti kādas Puses vietējos tiesību aktos un ko piemēro saskaņā ar GATT 1994 VIII pantu un tā piezīmēm un papildu noteikumiem. |
| --- | --- |

d)

nodevas vai citus maksājumus, kas noteikti kādas Puses vietējos tiesību aktos un ko piemēro saskaņā ar GATT 1994 VIII pantu un tā piezīmēm un papildu noteikumiem.

10. pants

Vislielākās labvēlības režīms

1.   Puses viena otrai piešķir vislielākās labvēlības režīmu saskaņā ar GATT 1994 I panta 1. punktu un tā piezīmēm un papildu noteikumiem.

2.   Šā panta 1. punkta noteikumi neattiecas uz:

| a) | priekšrocībām, kas piešķirtas nolūkā izveidot muitas savienību vai brīvās tirdzniecības zonu saskaņā ar GATT 1994 vai saskaņā ar šādas muitas savienības vai brīvās tirdzniecības zonas izveidi; |
| --- | --- |

a)

priekšrocībām, kas piešķirtas nolūkā izveidot muitas savienību vai brīvās tirdzniecības zonu saskaņā ar GATT 1994 vai saskaņā ar šādas muitas savienības vai brīvās tirdzniecības zonas izveidi;

| b) | priekšrocībām, kas piešķirtas konkrētām valstīm saskaņā ar GATT 1994 un citiem starptautiskiem nolīgumiem par labu jaunattīstības valstīm. |
| --- | --- |

b)

priekšrocībām, kas piešķirtas konkrētām valstīm saskaņā ar GATT 1994 un citiem starptautiskiem nolīgumiem par labu jaunattīstības valstīm.

11. pants

Valsts režīms

Katra Puse piešķir valsts režīmu, ko piemēro otras Puses precēm, saskaņā ar GATT 1994 III pantu, tostarp tā piezīmēm un papildu noteikumiem. Šai nolūkā GATT 1994 III pantu un tā piezīmes un papildu noteikumus mutatis mutandis iekļauj šajā nolīgumā kā tā sastāvdaļu.

12. pants

Tarifu politika

1.   Irākas izcelsmes precēm, kas tiek importētas Savienībā, piemēro Savienības vislielākās labvēlības režīmu. Irākas izcelsmes precēm, kas tiek importētas Savienībā, nepiemēro muitas nodokļus, kuri pārsniedz muitas nodokļus, ko piemēro importam no PTO dalībvalstīm saskaņā ar GATT 1994 I pantu.

2.   Savienības izcelsmes precēm, ko importē Irākā, nepiemēro muitas nodokļus, kas pārsniedz pašreizējos 8 % no rekonstrukcijas nodevas importētām precēm.

3.   Puses vienojas, ka līdz laikam, kad Irāka iestāsies PTO, Puses pēc savstarpējām konsultācijām var grozīt muitas nodokļu līmeni importam.

4.   Ja pēc šā nolīguma parakstīšanas erga omnes Irāka piemēro importam jebkādu tarifa samazinājumu, īpaši samazinājumus saistībā ar PTO sarunām par tarifiem, šos samazinātos muitas nodokļus piemēro Savienības izcelsmes importam, un no samazinājuma piemērošanas dienas tie aizstāj pamatnodokli vai rekonstrukcijas nodevu.

13. pants

Attiecīgo GATT 1994 noteikumu piemērošana

Šajā nolīgumā kā tā sastāvdaļu iekļauj šādus GATT 1994 pantus, un starp Pusēm tos piemēro mutatis mutandis:

| a) | V pants, tostarp tā piezīmes un papildu noteikumi; |
| --- | --- |

a)

V pants, tostarp tā piezīmes un papildu noteikumi;

| b) | VII panta 1., 2., 3. punkts, 4. punkta a), b) un d) apakšpunkts un 5. punkts, tostarp tā piezīmes un papildu noteikumi, un PTO Nolīgums par GATT 1994 VII panta īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

VII panta 1., 2., 3. punkts, 4. punkta a), b) un d) apakšpunkts un 5. punkts, tostarp tā piezīmes un papildu noteikumi, un PTO Nolīgums par GATT 1994 VII panta īstenošanu;

| c) | VIII pants, tostarp tā piezīmes un papildu noteikumi; |
| --- | --- |

c)

VIII pants, tostarp tā piezīmes un papildu noteikumi;

| d) | IX pants; |
| --- | --- |

d)

IX pants;

| e) | X pants. |
| --- | --- |

e)

X pants.

14. pants

Preču harmonizētā aprakstīšana

Tirdzniecībā starp Pusēm preces klasificē, kā noteikts katras Puses attiecīgajā tarifu nomenklatūrā, ko interpretē atbilstoši harmonizētajai sistēmai, kas iekļauta Starptautiskajā konvencijā par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, ko parakstīja 1983. gada 14. jūnijā Briselē (turpmāk “HS”).

15. pants

Preču pagaidu ievešana

Neskarot tiesības un pienākumus, kas izriet no starptautiskām konvencijām par preču pagaidu ievešanu, kuras ir saistošas abām Pusēm, katra Puse piešķir otrai Pusei atbrīvojumu no ievedmuitas un citiem maksājumiem attiecībā uz precēm, kuras ieved uz laiku. Pagaidu ievešanas procedūru piemēro, ņemot vērā apstākļus, kādos attiecīgās Puses ir pieņēmušas pienākumus, kuri izriet no minētajām konvencijām.

16. pants

Kvantitatīvu ierobežojumu aizliegums

Stājoties spēkā šim nolīgumam, Savienība un Irāka savstarpējā tirdzniecībā atceļ un nepieņem vai nesaglabā nekādus importa vai eksporta ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi saskaņā ar GATT 1994 XI pantu un tā piezīmēm un papildu noteikumiem. Šai nolūkā GATT 1994 XI pantu un tā piezīmes un papildu noteikumus mutatis mutandis iekļauj šajā nolīgumā kā tā sastāvdaļu.

17. pants

Eksporta nodokļi

Neviena no Pusēm nedrīkst saglabāt vai noteikt nekādus muitas nodokļus, nodevas vai citus maksājumus, ko piemēro preču eksportam vai saistībā ar preču eksportu otrai Pusei. Neviena no Pusēm precēm, ko eksportē otrai Pusei, nedrīkst saglabāt vai noteikt nekādus iekšējos nodokļus, nodevas vai maksājumus, kuri pārsniedz iekšējai tirdzniecībai paredzētām līdzīgām precēm noteiktos nodokļus, nodevas vai maksājumus.

II   nodaļa

Tirdzniecības aizsardzības instrumenti

18. pants

Antidempings

1.   Šā nolīguma noteikumi neliedz Pusēm pieņemt antidempinga vai kompensācijas pasākumus saskaņā ar GATT 1994 VI pantu, tostarp tā piezīmēm un papildu noteikumiem, un Nolīgumu par 1994. gada Vispārējās vienošanās par tirdzniecību un tarifiem VI panta īstenošanu, kā arī PTO Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem.

2.   Uz šo pantu neattiecas šā nolīguma II sadaļas VI iedaļas noteikumi.

19. pants

Drošības pasākumi

1.   Šā nolīguma noteikumi nekavē Puses pieņemt pasākumus saskaņā ar GATT 1994 XIX pantu un PTO Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem.

2.   Uz šo pantu neattiecas šā nolīguma II sadaļas VI iedaļas noteikumi.

III   nodaļa

Izņēmumi

20. pants

Vispārējie izņēmumi

GATT 1994 XX panta noteikumus, tostarp tā piezīmes un papildu noteikumus, un GATT 1994 XXI panta noteikumus, kuri iekļauti šajā nolīgumā kā tā sastāvdaļa, starp Pusēm piemēro mutatis mutandis.

IV   nodaļa

Jautājumi, kas neattiecas uz tarifiem

21. pants

Rūpnieciskie standarti un atbilstības novērtēšana, tehniskie noteikumi

1.   Saistība ar PTO Nolīgumu par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai

Noteikumus, kas ietverti PTO Nolīgumā par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai (turpmāk “TBT nolīgums”), kurš ir iekļauts šajā nolīgumā kā tā sastāvdaļa, piemēro starp Pusēm mutatis mutandis.

2.   Darbības un piemērošanas joma

Šīs nodaļas noteikumi attiecas uz tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru sagatavošanu, pieņemšanu un piemērošanu, kā noteikts TBT nolīgumā.

3.   Mērķi

Pušu sadarbībai tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru jomā ir šādi mērķi:

| a) | izvairīties no tehniskiem šķēršļiem tirdzniecībai vai samazināt tos, lai atvieglotu tirdzniecību starp Pusēm; |
| --- | --- |

a)

izvairīties no tehniskiem šķēršļiem tirdzniecībai vai samazināt tos, lai atvieglotu tirdzniecību starp Pusēm;

| b) | uzlabot piekļuvi precēm Pušu tirgos, uzlabojot preču drošumu, kvalitāti un konkurētspēju; |
| --- | --- |

b)

uzlabot piekļuvi precēm Pušu tirgos, uzlabojot preču drošumu, kvalitāti un konkurētspēju;

| c) | veicināt starptautisko tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru, tostarp nozarēm raksturīgu pasākumu, plašāku izmantošanu un starptautiskās paraugprakses izmantošanu to sagatavošanā; |
| --- | --- |

c)

veicināt starptautisko tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru, tostarp nozarēm raksturīgu pasākumu, plašāku izmantošanu un starptautiskās paraugprakses izmantošanu to sagatavošanā;

| d) | nodrošināt, lai standartu un tehnisko noteikumu sagatavošana, pieņemšana un piemērošana būtu pārredzama un neradītu nevajadzīgus šķēršļus tirdzniecībai starp Pusēm saskaņā ar TBT nolīgumu; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt, lai standartu un tehnisko noteikumu sagatavošana, pieņemšana un piemērošana būtu pārredzama un neradītu nevajadzīgus šķēršļus tirdzniecībai starp Pusēm saskaņā ar TBT nolīgumu;

| e) | attīstīt infrastruktūru tehniskajam regulējumam, standartizācijai, atbilstības novērtēšanai, akreditācijai, metroloģijai un tirgus uzraudzībai Irākā; |
| --- | --- |

e)

attīstīt infrastruktūru tehniskajam regulējumam, standartizācijai, atbilstības novērtēšanai, akreditācijai, metroloģijai un tirgus uzraudzībai Irākā;

| f) | izveidot funkcionālas saites starp Irākas un Savienības standartizācijas, atbilstības novērtēšanas un regulēšanas iestādēm; |
| --- | --- |

f)

izveidot funkcionālas saites starp Irākas un Savienības standartizācijas, atbilstības novērtēšanas un regulēšanas iestādēm;

| g) | sekmēt Irākas iestāžu efektīvu līdzdalību starptautiskās standartu noteikšanas struktūrās un TBT komitejā. |
| --- | --- |

g)

sekmēt Irākas iestāžu efektīvu līdzdalību starptautiskās standartu noteikšanas struktūrās un TBT komitejā.

4.   Tehniskie noteikumi, standarti un atbilstības novērtēšanas procedūras

| a) | Puses nodrošina, ka tehniskie noteikumi, standarti un atbilstības novērtēšanas procedūras netiek sagatavotas, pieņemtas vai piemērotas nolūkā radīt nevajadzīgus šķēršļus tirdzniecībai starp Pusēm vai ka šādi šķēršļi netiek radīti to rezultātā saskaņā ar TBT nolīguma noteikumiem. |
| --- | --- |

a)

Puses nodrošina, ka tehniskie noteikumi, standarti un atbilstības novērtēšanas procedūras netiek sagatavotas, pieņemtas vai piemērotas nolūkā radīt nevajadzīgus šķēršļus tirdzniecībai starp Pusēm vai ka šādi šķēršļi netiek radīti to rezultātā saskaņā ar TBT nolīguma noteikumiem.

| b) | Kad tas ir iespējams, Puses cenšas saskaņot savus standartus, tehniskos noteikumus un atbilstības novērtēšanas procedūras. |
| --- | --- |

b)

Kad tas ir iespējams, Puses cenšas saskaņot savus standartus, tehniskos noteikumus un atbilstības novērtēšanas procedūras.

5.   Pārredzamība un paziņošana

| a) | Pusēm ir pienākums apmainīties ar informāciju par tehniskajiem noteikumiem, standartiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām, kuras paredzētas TBT nolīgumā. |
| --- | --- |

a)

Pusēm ir pienākums apmainīties ar informāciju par tehniskajiem noteikumiem, standartiem un atbilstības novērtēšanas procedūrām, kuras paredzētas TBT nolīgumā.

| b) | Puses vienojas ar kontaktpunktu starpniecību apmainīties ar informāciju par jautājumiem, kas varētu būt noderīgi to tirdzniecības attiecībām, tostarp ar trauksmes ziņojumiem, zinātniskiem atzinumiem un notikumiem. |
| --- | --- |

b)

Puses vienojas ar kontaktpunktu starpniecību apmainīties ar informāciju par jautājumiem, kas varētu būt noderīgi to tirdzniecības attiecībām, tostarp ar trauksmes ziņojumiem, zinātniskiem atzinumiem un notikumiem.

| c) | Puses var sadarboties kontaktpunktu izveidē un uzturēšanā un kopīgu datubāzu izveidē un uzturēšanā. |
| --- | --- |

c)

Puses var sadarboties kontaktpunktu izveidē un uzturēšanā un kopīgu datubāzu izveidē un uzturēšanā.

V   nodaļa

Sanitārie un fitosanitārie pasākumi

22. pants

Sanitārie un fitosanitārie pasākumi

1.   Puses sadarbojas sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā ar mērķi atvieglot tirdzniecību, vienlaikus aizsargājot cilvēku, dzīvnieku vai augu veselību. Noteikumus, kas ietverti PTO Nolīgumā par sanitāro un fitosanitāro pasākumu piemērošanu (turpmāk “SPS nolīgums”), kurš ir iekļauts šajā nolīgumā kā tā sastāvdaļa, piemēro starp Pusēm mutatis mutandis.

2.   Lai sasniegtu savstarpēji pieņemamus risinājumus, Puses pēc pieprasījuma var apzināt un risināt problēmas, kas rodas no specifisko SPS pasākumu piemērošanas.

II   IEDAĻA

Pakalpojumu tirdzniecība un uzņēmējdarbības veikšana

23. pants

Piemērošanas joma

1.   Šajā iedaļā tiek noteikta nepieciešamā kārtība pakalpojumu tirdzniecības un uzņēmējdarbības pakāpeniskai liberalizācijai starp Pusēm.

2.   Šī iedaļa attiecas uz pasākumiem, kuri ietekmē pakalpojumu tirdzniecību un uzņēmējdarbību visās saimnieciskās darbības jomās, izņemot:

| a) | kodolmateriālu ieguvi, ražošanu un pārstrādi; |
| --- | --- |

a)

kodolmateriālu ieguvi, ražošanu un pārstrādi;

| b) | ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma ražošanu vai tirdzniecību; |
| --- | --- |

b)

ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma ražošanu vai tirdzniecību;

| c) | audiovizuālos pakalpojumus un kultūras pakalpojumus; |
| --- | --- |

c)

audiovizuālos pakalpojumus un kultūras pakalpojumus;

| d) | izglītības pakalpojumus; |
| --- | --- |

d)

izglītības pakalpojumus;

| e) | veselības un sociālos pakalpojumus; |
| --- | --- |

e)

veselības un sociālos pakalpojumus;

| f) | nacionālo jūras kabotāžu; |
| --- | --- |

f)

nacionālo jūras kabotāžu;

| g) | gaisa pārvadājumu pakalpojumus un gaisa pārvadājumu papildpakalpojumus, izņemot:






  i) | gaisa kuģu remonta un tehniskās apkopes pakalpojumus, kuru laikā gaisa kuģi neizmanto; |
| --- | --- | --- |

g)

gaisa pārvadājumu pakalpojumus un gaisa pārvadājumu papildpakalpojumus, izņemot:

i)

gaisa kuģu remonta un tehniskās apkopes pakalpojumus, kuru laikā gaisa kuģi neizmanto;

| ii) | gaisa pārvadājumu pakalpojumu pārdošanu un tirdzniecību; |
| --- | --- |

ii)

gaisa pārvadājumu pakalpojumu pārdošanu un tirdzniecību;

| iii) | datorizētas rezervēšanas sistēmas pakalpojumus; |
| --- | --- |

iii)

datorizētas rezervēšanas sistēmas pakalpojumus;

| iv) | apkalpošanu uz zemes; |
| --- | --- |

iv)

apkalpošanu uz zemes;

| v) | gaisa kuģu ar apkalpi nomas pakalpojumus; |
| --- | --- |

v)

gaisa kuģu ar apkalpi nomas pakalpojumus;

| vi) | lidostu ekspluatācijas pakalpojumus; un |
| --- | --- |

vi)

lidostu ekspluatācijas pakalpojumus; un

| h) | kosmosa transporta pakalpojumus. |
| --- | --- |

h)

kosmosa transporta pakalpojumus.

3.   Šīs iedaļas noteikumi neuzliek pienākumus attiecībā uz valdības iepirkumu.

4.   Šīs iedaļas noteikumi neattiecas uz Pušu piešķirtām subsīdijām.

5.   Atbilstīgi šīs iedaļas noteikumiem Puses patur tiesības pieņemt un ieviest jaunus noteikumus leģitīmu politisko mērķu sasniegšanai.

24. pants

Definīcijas

Šajā iedaļā:

| a) | “Savienības fiziska persona” ir kādas Savienības dalībvalsts valstspiederīgais saskaņā ar tās tiesību aktiem, un “Irākas Republikas fiziska persona” ir Irākas Republikas valstspiederīgais saskaņā ar tās tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

“Savienības fiziska persona” ir kādas Savienības dalībvalsts valstspiederīgais saskaņā ar tās tiesību aktiem, un “Irākas Republikas fiziska persona” ir Irākas Republikas valstspiederīgais saskaņā ar tās tiesību aktiem;

| b) | “juridiska persona” ir jebkura juridiska vienība, kas noteiktajā kārtībā dibināta vai citādi organizēta saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem peļņas gūšanai vai citā nolūkā un kas pieder privātpersonai vai valstij, tostarp jebkura korporācija, fonds, personālsabiedrība, kopuzņēmums, vienīgā īpašnieka uzņēmums vai asociācija; |
| --- | --- |

b)

“juridiska persona” ir jebkura juridiska vienība, kas noteiktajā kārtībā dibināta vai citādi organizēta saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem peļņas gūšanai vai citā nolūkā un kas pieder privātpersonai vai valstij, tostarp jebkura korporācija, fonds, personālsabiedrība, kopuzņēmums, vienīgā īpašnieka uzņēmums vai asociācija;

| c) | “Savienības juridiska persona” vai “Irākas Republikas juridiska persona” ir jebkura juridiska persona, kura izveidota saskaņā ar, attiecīgi, kādas Savienības dalībvalsts vai Irākas Republikas tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese, centrālā vadība vai galvenā darbības vieta ir, attiecīgi, teritorijā, uz kuru attiecas Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību, vai Irākas Republikas teritorijā. Ja juridiskajai personai teritorijā, uz kuru attiecas Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību, vai, attiecīgi, Irākas teritorijā ir vienīgi juridiskā adrese, centrālā vadība vai galvenā darbības vieta, tā netiek uzskatīta par Savienības juridisku personu vai, attiecīgi, Irākas juridisku personu, ja vien tās darbībai nav faktiskas un pastāvīgas saites ar Savienības vai, attiecīgi, Irākas ekonomiku; |
| --- | --- |

c)

“Savienības juridiska persona” vai “Irākas Republikas juridiska persona” ir jebkura juridiska persona, kura izveidota saskaņā ar, attiecīgi, kādas Savienības dalībvalsts vai Irākas Republikas tiesību aktiem un kuras juridiskā adrese, centrālā vadība vai galvenā darbības vieta ir, attiecīgi, teritorijā, uz kuru attiecas Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību, vai Irākas Republikas teritorijā. Ja juridiskajai personai teritorijā, uz kuru attiecas Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību, vai, attiecīgi, Irākas teritorijā ir vienīgi juridiskā adrese, centrālā vadība vai galvenā darbības vieta, tā netiek uzskatīta par Savienības juridisku personu vai, attiecīgi, Irākas juridisku personu, ja vien tās darbībai nav faktiskas un pastāvīgas saites ar Savienības vai, attiecīgi, Irākas ekonomiku;

| d) | neskarot c) punktu, kuģošanas sabiedrības, kas izveidotas ārpus Savienības vai Irākas un ko kontrolē Savienības dalībvalsts vai, attiecīgi, Irākas valstspiederīgie, arī ir ieguvējas no šā nolīguma noteikumiem, ja to kuģi saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem ir reģistrēti minētajā Savienības dalībvalstī vai Irākā un kuģo ar Savienības dalībvalsts vai Irākas karogu; |
| --- | --- |

d)

neskarot c) punktu, kuģošanas sabiedrības, kas izveidotas ārpus Savienības vai Irākas un ko kontrolē Savienības dalībvalsts vai, attiecīgi, Irākas valstspiederīgie, arī ir ieguvējas no šā nolīguma noteikumiem, ja to kuģi saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem ir reģistrēti minētajā Savienības dalībvalstī vai Irākā un kuģo ar Savienības dalībvalsts vai Irākas karogu;

| e) | “saimnieciskā darbība” neietver darbības, ko veic, izpildot valsts varas pilnvaras, proti, darbības, ko neveic, komerciālā kārtā konkurējot ar vienu vai vairākiem komersantiem; |
| --- | --- |

e)

“saimnieciskā darbība” neietver darbības, ko veic, izpildot valsts varas pilnvaras, proti, darbības, ko neveic, komerciālā kārtā konkurējot ar vienu vai vairākiem komersantiem;

| f) | “meitasuzņēmums” ir juridiska persona, ko faktiski kontrolē cita juridiska persona; |
| --- | --- |

f)

“meitasuzņēmums” ir juridiska persona, ko faktiski kontrolē cita juridiska persona;

| g) | juridiskas personas “filiāle” ir uzņēmējdarbības veikšanas vieta, kam nav juridiska statusa, bet kam piemīt pastāvīguma iezīmes, piemēram, mātesuzņēmuma atzars, kam ir vadība un materiālais aprīkojums, lai veiktu darījumus ar trešām personām, lai šīm personām, kaut arī tās ir informētas, ka vajadzības gadījumā tām būs juridiska saikne ar mātesuzņēmumu, kura galvenais birojs atrodas ārvalstīs, nav jāveic tieši darījumi ar šādu mātesuzņēmumu, bet tās var veikt uzņēmējdarbību atzara uzņēmējdarbības vietā; |
| --- | --- |

g)

juridiskas personas “filiāle” ir uzņēmējdarbības veikšanas vieta, kam nav juridiska statusa, bet kam piemīt pastāvīguma iezīmes, piemēram, mātesuzņēmuma atzars, kam ir vadība un materiālais aprīkojums, lai veiktu darījumus ar trešām personām, lai šīm personām, kaut arī tās ir informētas, ka vajadzības gadījumā tām būs juridiska saikne ar mātesuzņēmumu, kura galvenais birojs atrodas ārvalstīs, nav jāveic tieši darījumi ar šādu mātesuzņēmumu, bet tās var veikt uzņēmējdarbību atzara uzņēmējdarbības vietā;

| h) | Puses “pakalpojumu sniedzējs” ir Puses jebkura fiziska vai juridiska persona, kas vēlas sniegt vai sniedz pakalpojumu; |
| --- | --- |

h)

Puses “pakalpojumu sniedzējs” ir Puses jebkura fiziska vai juridiska persona, kas vēlas sniegt vai sniedz pakalpojumu;

| i) | “pakalpojumu tirdzniecība” tiek definēta kā pakalpojuma sniegšana šādos veidos:






  i) | no vienas Puses teritorijas otras Puses teritorijā; |
| --- | --- | --- |

i)

“pakalpojumu tirdzniecība” tiek definēta kā pakalpojuma sniegšana šādos veidos:

i)

no vienas Puses teritorijas otras Puses teritorijā;

| ii) | vienas Puses teritorijā otras Puses pakalpojuma patērētājam; |
| --- | --- |

ii)

vienas Puses teritorijā otras Puses pakalpojuma patērētājam;

| iii) | vienas Puses pakalpojuma sniedzējam veicot uzņēmējdarbību otras Puses teritorijā; |
| --- | --- |

iii)

vienas Puses pakalpojuma sniedzējam veicot uzņēmējdarbību otras Puses teritorijā;

| iv) | ar fizisku personu klātbūtnes starpniecību sniegti vienas Puses pakalpojuma sniedzēja pakalpojumi otras Puses teritorijā; |
| --- | --- |

iv)

ar fizisku personu klātbūtnes starpniecību sniegti vienas Puses pakalpojuma sniedzēja pakalpojumi otras Puses teritorijā;

| j) | “pasākums” ir Puses jebkāds pasākums likuma, noteikumu, normas, procedūras, lēmuma, administratīvas rīcības vai citā formā; |
| --- | --- |

j)

“pasākums” ir Puses jebkāds pasākums likuma, noteikumu, normas, procedūras, lēmuma, administratīvas rīcības vai citā formā;

| k) | “Puses noteikts vai piemērots pasākums” ir pasākums, ko veic:






  i) | centrālā valdība, reģiona valdība vai vietējās pašvaldības un iestādes; un |
| --- | --- | --- |

k)

“Puses noteikts vai piemērots pasākums” ir pasākums, ko veic:

i)

centrālā valdība, reģiona valdība vai vietējās pašvaldības un iestādes; un

| ii) | nevalstiskas struktūras, īstenojot centrālās valdības, reģiona valdības vai vietējo pašvaldību vai iestāžu deleģētās pilnvaras; |
| --- | --- |

ii)

nevalstiskas struktūras, īstenojot centrālās valdības, reģiona valdības vai vietējo pašvaldību vai iestāžu deleģētās pilnvaras;

| l) | “pakalpojumi” ir jebkuri pakalpojumi jebkurā nozarē, izņemot pakalpojumus, kurus sniedz, izpildot valsts varas pilnvaras; |
| --- | --- |

l)

“pakalpojumi” ir jebkuri pakalpojumi jebkurā nozarē, izņemot pakalpojumus, kurus sniedz, izpildot valsts varas pilnvaras;

| m) | “uzņēmējdarbības veikšana” ir jebkura veida uzņēmējdarbības vai profesionāls nodibinājums:






  i) | izveidojot, iegādājoties vai saglabājot juridisku personu; vai |
| --- | --- | --- |

m)

“uzņēmējdarbības veikšana” ir jebkura veida uzņēmējdarbības vai profesionāls nodibinājums:

i)

izveidojot, iegādājoties vai saglabājot juridisku personu; vai

| ii) | izveidojot vai saglabājot filiāli vai pārstāvniecību, |
| --- | --- |

ii)

izveidojot vai saglabājot filiāli vai pārstāvniecību,

Puses teritorijā nolūkā veikt saimniecisku darbību;

| n) | Puses “ieguldītājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas vēlas veikt vai veic saimniecisku darbību, nodibinot uzņēmumu; |
| --- | --- |

n)

Puses “ieguldītājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas vēlas veikt vai veic saimniecisku darbību, nodibinot uzņēmumu;

| o) | “pakalpojums, ko sniedz, izpildot valsts pilnvaras” ir jebkurš pakalpojums, ko nesniedz, komerciālā kārtā konkurējot ar vienu vai vairākiem pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

o)

“pakalpojums, ko sniedz, izpildot valsts pilnvaras” ir jebkurš pakalpojums, ko nesniedz, komerciālā kārtā konkurējot ar vienu vai vairākiem pakalpojumu sniedzējiem.

25. pants

1.   Ar šā nolīguma stāšanos spēkā Savienība Irākas pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem piemēro režīmu, kas izriet no Savienības un tās dalībvalstu īpašo saistību saraksta par valstu režīmu un tirgus piekļuvi saskaņā ar Vispārējo vienošanos par tirdzniecību un pakalpojumiem (turpmāk “GATS”).

2.   Ar šā nolīguma stāšanos spēkā un saskaņā ar 3. punktu Irāka piešķir Savienības pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem pakalpojumu nozarē un ārpus tās režīmu, kas ir ne mazāk labvēlīgs par režīmu, kas piešķirts līdzīgiem Irākas pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem vai līdzīgiem jebkuras trešās valsts pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem atkarībā no tā, kurš ir labāks.

3.   Irāka var mainīt režīmu, kas piešķirts Savienības pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem, attiecinot uz to nosacījumus un ierobežojumus, kuru rezultātā režīms būs mazāk labvēlīgs nekā tas, kas piešķirts līdzīgiem tās pašas pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem. Veicot minētās izmaiņas, ievēro šādus nosacījumus:

| a) | režīms, ko piešķir Savienības pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem, saglabājas ne mazāk labvēlīgs par režīmu, ko Irāka piešķir līdzīgiem jebkuras trešās valsts pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem; |
| --- | --- |

a)

režīms, ko piešķir Savienības pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem, saglabājas ne mazāk labvēlīgs par režīmu, ko Irāka piešķir līdzīgiem jebkuras trešās valsts pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem;

| b) | Irāka par minēto nodomu paziņo Eiropas Savienības Komisijai (turpmāk “Komisija”) četrus mēnešus pirms minēto nosacījumu ieviešanas plānotās dienas. Pēc Komisijas pieprasījuma Irāka sniedz sīku informāciju par iemesliem, kuri pamato plānoto nosacījumu un ierobežojumu noteikšanu. Tiek uzskatīts, ka Savienība ir pieņēmusi šos nosacījumus un ierobežojumus, ja astoņās nedēļās Irākai nav nosūtīts paziņojums; |
| --- | --- |

b)

Irāka par minēto nodomu paziņo Eiropas Savienības Komisijai (turpmāk “Komisija”) četrus mēnešus pirms minēto nosacījumu ieviešanas plānotās dienas. Pēc Komisijas pieprasījuma Irāka sniedz sīku informāciju par iemesliem, kuri pamato plānoto nosacījumu un ierobežojumu noteikšanu. Tiek uzskatīts, ka Savienība ir pieņēmusi šos nosacījumus un ierobežojumus, ja astoņās nedēļās Irākai nav nosūtīts paziņojums;

| c) | pēc jebkuras Puses pieprasījuma ierosinātos nosacījumus un ierobežojumus iesniedz izskatīšanai un apstiprināšanai Sadarbības komitejā. |
| --- | --- |

c)

pēc jebkuras Puses pieprasījuma ierosinātos nosacījumus un ierobežojumus iesniedz izskatīšanai un apstiprināšanai Sadarbības komitejā.

4.   Neskarot priekšrocības, kas izriet no režīma, kurš piešķirts Savienības pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem saskaņā ar šā panta 2. punktu, pēc Irākas pievienošanās PTO Irāka arī attiecina uz Savienības pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem režīmu, kas izriet no tās īpašo saistību saraksta saskaņā ar GATS.

26. pants

1.   Vislielākās labvēlības režīms, ko piešķir saskaņā ar šīs iedaļas noteikumiem, neattiecas uz nodokļu atvieglojumiem, ko Puses piešķir vai piešķirs nākotnē, pamatojoties uz nolīgumiem, kuru mērķis ir novērst nodokļu dubultu uzlikšanu, vai citiem ar nodokļiem saistītiem pasākumiem.

2.   Šīs iedaļas noteikumus nevar uzskatīt par tādiem, kas liedz Pusēm pieņemt vai īstenot pasākumus, kuru mērķis ir izvairīties no nodokļu nemaksāšanas, ņemot vērā noteikumus nolīgumos par nodokļu dubultas uzlikšanas novēršanu un citos ar nodokļiem saistītos pasākumos vai vietējos nodokļu tiesību aktos.

3.   Šīs iedaļas noteikumus nevar uzskatīt par tādiem, kas liedz dalībvalstīm vai Irākai, piemērojot savu nodokļu tiesību aktu attiecīgos noteikumus, noteikt atšķirības starp nodokļu maksātājiem, kas neatrodas vienādā situācijā, jo īpaši attiecībā uz viņu dzīvesvietu.

27. pants

Citi nolīgumi

Šīs iedaļas noteikumi nekādi neierobežo Pušu ieguldītāju tiesības gūt labumu no labvēlīgāka režīma, ko nosaka spēkā esoši vai turpmāki starptautiski nolīgumi par ieguldījumiem, kuros kāda Savienības dalībvalsts un Irāka ir līgumslēdzēja puse.

28. pants

Pārredzamība

Puses nekavējoties atbild uz visiem otras Puses pieprasījumiem attiecībā uz konkrētu informāciju par jebkuru tās vispārējas piemērošanas pasākumu vai starptautiskiem nolīgumiem, kas attiecas uz šo nolīgumu vai ietekmē to. Katra Puse arī ierīko vienu vai vairākus informācijas punktus, kas pēc pieprasījuma sniedz konkrētu informāciju otras Puses pakalpojumu sniedzējiem par visiem šiem jautājumiem. Minētie informācijas punkti ir norādīti 3. PIELIKUMĀ. Informācijas punktiem nav jābūt normatīvo aktu depozitārijiem.

29. pants

Izņēmumi

1.   Uz šīs iedaļas noteikumiem attiecas izņēmumi, kas ietverti šajā pantā. Atbilstoši prasībai par to, ka šādus pasākumus nepiemēro tā, lai rastos patvarīga vai neattaisnojama diskriminācija starp valstīm, kurās dominē līdzīgi apstākļi vai pastāv slēpts pakalpojumu tirdzniecības ierobežojums, šīs iedaļas noteikumi nevar tikt interpretēti tā, lai jebkuru Pusi aizkavētu pieņemt vai veikt pasākumus, kas:

| a) | nepieciešami sabiedriskās drošības vai sabiedrības morāles aizsardzībai vai sabiedriskās kārtības uzturēšanai; |
| --- | --- |

a)

nepieciešami sabiedriskās drošības vai sabiedrības morāles aizsardzībai vai sabiedriskās kārtības uzturēšanai;

| b) | nepieciešami cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvības vai veselības aizsardzībai; |
| --- | --- |

b)

nepieciešami cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvības vai veselības aizsardzībai;

| c) | nepieciešami, lai nodrošinātu to tiesību aktu ievērošanu, kuri nav pretrunā šīs iedaļas noteikumiem, ieskaitot noteikumus, kuri attiecas uz:






  i) | krāpnieciskas un maldinošas prakses novēršanu vai attiecas uz pakalpojumu līgumu saistību neizpildes sekām; |
| --- | --- | --- |

c)

nepieciešami, lai nodrošinātu to tiesību aktu ievērošanu, kuri nav pretrunā šīs iedaļas noteikumiem, ieskaitot noteikumus, kuri attiecas uz:

i)

krāpnieciskas un maldinošas prakses novēršanu vai attiecas uz pakalpojumu līgumu saistību neizpildes sekām;

| ii) | personu privātās dzīves aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi un izplatīšanu un privātā īpašumā esošas dokumentācijas un grāmatvedības konfidencialitātes aizsardzību; |
| --- | --- |

ii)

personu privātās dzīves aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi un izplatīšanu un privātā īpašumā esošas dokumentācijas un grāmatvedības konfidencialitātes aizsardzību;

| iii) | drošību; |
| --- | --- |

iii)

drošību;

| d) | nav saderīgi ar 25. panta mērķiem, ja režīma atšķirības mērķis ir nodrošināt efektīvu vai līdztiesīgu tiešo nodokļu uzlikšanu vai iekasēšanu attiecībā uz otras Puses pakalpojumiem vai pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

d)

nav saderīgi ar 25. panta mērķiem, ja režīma atšķirības mērķis ir nodrošināt efektīvu vai līdztiesīgu tiešo nodokļu uzlikšanu vai iekasēšanu attiecībā uz otras Puses pakalpojumiem vai pakalpojumu sniedzējiem;

| e) | nav saskanīgi ar 25. panta mērķiem, ja režīma atšķirības mērķis ir novērst nodokļu nemaksāšanu vai apiešanu saskaņā ar nodokļu noteikumiem nolīgumos par dubultas nodokļu uzlikšanas novēršanu vai citos nodokļu noteikumos, vai vietējos tiesību aktos nodokļu jomā. |
| --- | --- |

e)

nav saskanīgi ar 25. panta mērķiem, ja režīma atšķirības mērķis ir novērst nodokļu nemaksāšanu vai apiešanu saskaņā ar nodokļu noteikumiem nolīgumos par dubultas nodokļu uzlikšanas novēršanu vai citos nodokļu noteikumos, vai vietējos tiesību aktos nodokļu jomā.

2.   Šīs iedaļas noteikumi neattiecas uz Pušu attiecīgajām sociālā nodrošinājuma sistēmām vai tādām darbībām katras Puses teritorijā, kas regulāri vai neregulāri ir saistītas ar valsts varas īstenošanu.

3.   Šīs iedaļas noteikumus nepiemēro pasākumiem, kas skar fiziskas personas, kuras meklē piekļuvi kādas Puses darba tirgum, tāpat arī to nepiemēro pasākumiem attiecībā uz pilsonību, pastāvīgu dzīvesvietu vai pastāvīgu nodarbinātību.

4.   Šīs iedaļas noteikumi neattur Puses no pasākumu piemērošanas, lai regulētu fizisko personu iebraukšanu vai to pagaidu uzturēšanos to teritorijā, ieskaitot pasākumus, kas nepieciešami, lai aizsargātu to robežu integritāti un nodrošinātu, ka fiziskās personas pareizi šķērso to robežas, ar nosacījumu, ka šādi pasākumi netiek īstenoti tā, ka tie likvidē vai mazina ieguvumus, kas rodas jebkurai Pusei saskaņā ar 25. pantu.

5.   Šīs iedaļas noteikumi neattiecas uz centrālās bankas vai monetārās iestādes, vai jebkuras citas valsts iestādes veiktām darbībām saskaņā ar monetāro vai valūtas maiņas kursa politiku.

6.   Šīs iedaļas noteikumi neliedz Pusēm, tostarp to valsts iestādēm, ekskluzīvi veikt vai noteikt to teritorijā darbības vai pakalpojumus uz Puses vai tās valsts iestāžu rēķina, ar tās garantiju vai par tās finanšu līdzekļiem.

7.   Šīs iedaļas noteikumi neliedz nevienai Pusei piemērot jebkādus pasākumus, kas vajadzīgi, lai ar šā nolīguma noteikumu starpniecību novērstu tās pasākumu apiešanu attiecībā uz trešās valsts piekļuvi tās tirgum.

30. pants

Drošības izņēmumi

Šīs iedaļas noteikumi:

| a) | neliek Pusēm sniegt informāciju, ja tās uzskata, ka informācijas izpaušana ir pretrunā tās būtiskām drošības interesēm; kā arī |
| --- | --- |

a)

neliek Pusēm sniegt informāciju, ja tās uzskata, ka informācijas izpaušana ir pretrunā tās būtiskām drošības interesēm; kā arī

| b) | neattur Puses no jebkādas darbības veikšanas, kuru tās uzskata par nepieciešamu savu būtisko drošības interešu aizsardzībai:






  i) | attiecībā uz saimniecisku darbību, ko tieši vai netieši veic militāras iestādes nodrošinājuma vajadzībām; |
| --- | --- | --- |

b)

neattur Puses no jebkādas darbības veikšanas, kuru tās uzskata par nepieciešamu savu būtisko drošības interešu aizsardzībai:

i)

attiecībā uz saimniecisku darbību, ko tieši vai netieši veic militāras iestādes nodrošinājuma vajadzībām;

| ii) | attiecībā uz skaldmateriāliem un kodolmateriāliem vai materiāliem, no kuriem tie iegūti; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz skaldmateriāliem un kodolmateriāliem vai materiāliem, no kuriem tie iegūti;

| iii) | saistībā ar ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma ražošanu vai tirdzniecību un citu preču un materiālu apriti; |
| --- | --- |

iii)

saistībā ar ieroču, munīcijas un militārā aprīkojuma ražošanu vai tirdzniecību un citu preču un materiālu apriti;

| iv) | attiecībā uz publisko iepirkumu, kas nepieciešams valsts drošības vai valsts aizsardzības vajadzībām; |
| --- | --- |

iv)

attiecībā uz publisko iepirkumu, kas nepieciešams valsts drošības vai valsts aizsardzības vajadzībām;

| v) | kara laikā vai citādā ārkārtas situācijā starptautiskajās attiecībās; vai |
| --- | --- |

v)

kara laikā vai citādā ārkārtas situācijā starptautiskajās attiecībās; vai

| c) | neattur Puses no jebkādas rīcības, kas tām jāveic saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas statūtiem, lai uzturētu starptautisko mieru un drošību. |
| --- | --- |

c)

neattur Puses no jebkādas rīcības, kas tām jāveic saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas statūtiem, lai uzturētu starptautisko mieru un drošību.

31. pants

Pakalpojumu tirdzniecības un uzņēmējdarbības pakāpeniska liberalizācija

Tiklīdz to ļauj apstākļi, tostarp ņemot vērā situāciju pēc Irākas pievienošanās PTO, Sadarbības padome var sniegt Pusēm ieteikumus pakāpeniski paplašināt starp tām pakalpojumu tirdzniecību un uzņēmējdarbību un nodrošināt pilnīgu atbilstību GATS noteikumiem, īpaši V pantam. Ja šos ieteikumus pieņem, tos var piemērot, Pusēm savstarpēji vienojoties.

III   IEDAĻA

Tirdzniecības un ieguldījumu noteikumi

32. pants

Ieguldījumu veicināšana

Puses veicina savstarpēji izdevīgu ieguldījumu pieaugumu, radot labvēlīgākus apstākļus privātiem ieguldījumiem.

33. pants

Kontaktpunkti un informācijas apmaiņa

Lai veicinātu Pušu saziņu visos tirdzniecības jautājumos, kas saistīti ar privātiem ieguldījumiem, katra Puse izraugās kontaktpunktu. Pēc vienas vai otras Puses lūguma otras Puses kontaktpunkts norāda iestādi vai amatpersonu, kas atbild par attiecīgo jautājumu, un sniedz nepieciešamo atbalstu, lai veicinātu saziņu ar pieprasījuma iesniedzēju Pusi.

IV   IEDAĻA

Kārtējie maksājumi un kapitāls

34. pants

Mērķis un piemērošanas joma

1.   Pušu mērķis ir to savstarpējo kārtējo maksājumu un kapitāla aprites liberalizācija saskaņā ar saistībām, ko Puses uzņēmušās starptautiskajās finanšu institūcijās.

2.   Šī iedaļa attiecas uz visiem Pušu savstarpējiem kārtējiem maksājumiem un kapitāla apriti.

35. pants

Norēķinu konti

Puses atļauj veikt visus savstarpējā norēķinu konta maksājumus un pārskaitījumus brīvi konvertējamā valūtā un saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda statūtiem.

36. pants

Kapitāla konts

No šā nolīguma spēkā stāšanās brīža Puses atļauj kapitāla brīvu apriti attiecībā uz tiešajiem ieguldījumiem, ko veic saskaņā ar uzņēmējvalsts tiesību aktiem, un ieguldījumiem, ko veic saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem, kā arī šo ieguldījumu un no tiem gūtās peļņas likvidāciju vai repatriāciju.

37. pants

Jaunu pasākumu nepieņemšana

Puses neievieš nekādus jaunus ierobežojumus attiecībā uz kārtējiem maksājumiem un kapitāla apriti starp to rezidentiem un nepadara stingrākus jau esošos ierobežojumus.

38. pants

Drošības pasākumi

1.   Ja ārkārtējos apstākļos kapitāla aprite starp Savienību un Irāku rada vai var radīt nopietnas grūtības sakarā ar valūtas maiņas kursa politikas vai monetārās politikas darbību Savienībā vai Irākā, attiecīgi Savienība vai Irāka uz laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus, var noteikt aizsardzības pasākumus, kas saistīti ar kapitāla apriti starp Savienību un Irāku, ja minētie pasākumi ir absolūti nepieciešami.

2.   Puse, kas nosaka aizsargpasākumus, iespējami drīz informē otru Pusi par to atcelšanas grafiku.

39. pants

Nobeiguma noteikumi

1.   Šīs iedaļas noteikumi neierobežo Pušu komersantu tiesības gūt labumu no jebkādiem labvēlīgākiem režīmiem, kas varētu būt paredzēti jebkādā esošā divpusējā vai daudzpusējā nolīgumā, kuram tās ir līgumslēdzējas puses.

2.   Puses apspriežas nolūkā sekmēt savstarpējo kapitāla apriti, lai veicinātu šā nolīguma mērķu sasniegšanu.

V   IEDAĻA

Ar tirdzniecību saistīti jautājumi

I   nodaļa

Valsts tirdzniecības uzņēmumi

40. pants

1.   Pušu mērķis ir izpildīt nosacījumus, kas paredzēti 1994. gada GATT XVII pantā, tā piezīmēs un papildu noteikumos, un PTO Vienošanos par 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XVII panta interpretāciju, kas mutatis mutandis iekļauti šajā nolīgumā kā tā sastāvdaļa.

2.   Ja kāda no Pusēm atsevišķos gadījumos pieprasa otrai Pusei informāciju par valsts tirdzniecības uzņēmumiem, to darbības veidu un ietekmi uz divpusējo tirdzniecību, pieprasījuma saņēmēja Puse nodrošina maksimāli iespējamo pārredzamību, neskarot GATT 1994 XVII panta 4. punkta d) apakšpunkta noteikumus par konfidenciālu informāciju.

3.   Puses nodrošina, lai visi valsts tirdzniecības uzņēmumi, kas piegādā preces vai sniedz pakalpojumus, izpildītu attiecīgās Puses saistības saskaņā ar šo nolīgumu.

II   nodaļa

Publiskais iepirkums

41. pants

Ievads

1.   Puses atzīst pārredzamu, konkurētspējīgu un atklātu konkursa procedūru nozīmi ekonomikas ilgtspējīgā attīstībā un nosaka sev mērķi efektīvi, abpusēji un pakāpeniski atvērt attiecīgos iepirkuma tirgus.

2.   Šajā nodaļā:

| a) | “komerciālas preces vai pakalpojumi” ir tāda veida preces vai pakalpojumi, ko parasti pārdod vai piedāvā pārdošanai un ko komerctirgū parasti pērk nevalstiskas personas nevalstiskiem mērķiem; |
| --- | --- |

a)

“komerciālas preces vai pakalpojumi” ir tāda veida preces vai pakalpojumi, ko parasti pārdod vai piedāvā pārdošanai un ko komerctirgū parasti pērk nevalstiskas personas nevalstiskiem mērķiem;

| b) | “būvniecības pakalpojums” ir pakalpojums, kura mērķis ir inženiertehnisko būvdarbu vai būvdarbu izpilde, izmantojot jebkādus līdzekļus, pamatojoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Centrālā preču klasifikatora 51. sadaļu (turpmāk “CPC”); |
| --- | --- |

b)

“būvniecības pakalpojums” ir pakalpojums, kura mērķis ir inženiertehnisko būvdarbu vai būvdarbu izpilde, izmantojot jebkādus līdzekļus, pamatojoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Centrālā preču klasifikatora 51. sadaļu (turpmāk “CPC”);

| c) | “dienas” ir kalendārās dienas; |
| --- | --- |

c)

“dienas” ir kalendārās dienas;

| d) | “elektroniska izsole” ir pastāvīgs process, kas saistīts ar elektronisko sakaru līdzekļu izmantošanu, lai piegādātāji varētu iesniegt vai nu jaunas cenas, vai skaitliski izsakāmu un ar cenu nesaistītu konkursa elementu jaunas vērtības, kas saistītas ar vērtēšanas kritērijiem, vai gan vienu, gan otru, kā rezultātā tiek klasificēti vai pārklasificēti konkursa piedāvājumi; |
| --- | --- |

d)

“elektroniska izsole” ir pastāvīgs process, kas saistīts ar elektronisko sakaru līdzekļu izmantošanu, lai piegādātāji varētu iesniegt vai nu jaunas cenas, vai skaitliski izsakāmu un ar cenu nesaistītu konkursa elementu jaunas vērtības, kas saistītas ar vērtēšanas kritērijiem, vai gan vienu, gan otru, kā rezultātā tiek klasificēti vai pārklasificēti konkursa piedāvājumi;

| e) | “rakstiski vai rakstisks” nozīmē informācijas izteikšanu vārdos vai skaitļos, kuru var nolasīt, atveidot un pēc tam paziņot tālāk. Tas var ietvert elektroniski nosūtītu un saglabātu informāciju; |
| --- | --- |

e)

“rakstiski vai rakstisks” nozīmē informācijas izteikšanu vārdos vai skaitļos, kuru var nolasīt, atveidot un pēc tam paziņot tālāk. Tas var ietvert elektroniski nosūtītu un saglabātu informāciju;

| f) | “ierobežota konkursa procedūra” ir iepirkuma metode, saskaņā ar kuru iepirkuma iestādes apspriežas ar vienu vai vairākiem pašu izraudzītiem piegādātājiem; |
| --- | --- |

f)

“ierobežota konkursa procedūra” ir iepirkuma metode, saskaņā ar kuru iepirkuma iestādes apspriežas ar vienu vai vairākiem pašu izraudzītiem piegādātājiem;

| g) | “pasākums” ir jebkurš tiesību akts, noteikums, procedūra, administratīva norāde vai prakse vai jebkura darbība, ko veic iepirkuma iestāde saistībā ar aptverto iepirkumu; |
| --- | --- |

g)

“pasākums” ir jebkurš tiesību akts, noteikums, procedūra, administratīva norāde vai prakse vai jebkura darbība, ko veic iepirkuma iestāde saistībā ar aptverto iepirkumu;

| h) | “daudzkārt lietojamais saraksts” ir to piegādātāju saraksts, kurus iepirkuma iestāde ir noteikusi kā atbilstīgus dalības nosacījumiem un ko iepirkuma iestāde plāno izmantot vairāk nekā vienu reizi; |
| --- | --- |

h)

“daudzkārt lietojamais saraksts” ir to piegādātāju saraksts, kurus iepirkuma iestāde ir noteikusi kā atbilstīgus dalības nosacījumiem un ko iepirkuma iestāde plāno izmantot vairāk nekā vienu reizi;

| i) | “paziņojums par paredzēto iepirkumu” ir iepirkuma iestādes publicēts paziņojums, kurā ieinteresētie piegādātāji aicināti iesniegt dalības pieteikumu, piedāvājumu vai tos abus; |
| --- | --- |

i)

“paziņojums par paredzēto iepirkumu” ir iepirkuma iestādes publicēts paziņojums, kurā ieinteresētie piegādātāji aicināti iesniegt dalības pieteikumu, piedāvājumu vai tos abus;

| j) | “kompensācijas prasības” ir nosacījumi vai pasākumi, kas veicina vietējo attīstību vai uzlabo kādas Puses maksājumu bilances kontus, piemēram, iekšzemes satura izmantošana, tehnoloģijas licencēšana, ieguldījumi, saistības sniegt pretpakalpojumus un tamlīdzīgas darbības vai prasības; |
| --- | --- |

j)

“kompensācijas prasības” ir nosacījumi vai pasākumi, kas veicina vietējo attīstību vai uzlabo kādas Puses maksājumu bilances kontus, piemēram, iekšzemes satura izmantošana, tehnoloģijas licencēšana, ieguldījumi, saistības sniegt pretpakalpojumus un tamlīdzīgas darbības vai prasības;

| k) | “atklāta konkursa procedūra” ir iepirkuma metode, saskaņā ar kuru piedāvājumu var iesniegt visi ieinteresētie piegādātāji; |
| --- | --- |

k)

“atklāta konkursa procedūra” ir iepirkuma metode, saskaņā ar kuru piedāvājumu var iesniegt visi ieinteresētie piegādātāji;

| l) | “persona” ir fiziska vai juridiska persona; |
| --- | --- |

l)

“persona” ir fiziska vai juridiska persona;

| m) | “iepirkuma iestāde” ir iestāde, uz kuru attiecas šā nolīguma 1. pielikumā pievienotais Puses I papildinājums; |
| --- | --- |

m)

“iepirkuma iestāde” ir iestāde, uz kuru attiecas šā nolīguma 1. pielikumā pievienotais Puses I papildinājums;

| n) | “atbilstošs piegādātājs” ir piegādātājs, kuru iepirkuma iestāde atzīst par tādu, kas izpildījis dalības nosacījumus; |
| --- | --- |

n)

“atbilstošs piegādātājs” ir piegādātājs, kuru iepirkuma iestāde atzīst par tādu, kas izpildījis dalības nosacījumus;

| o) | “selektīva konkursa procedūra” ir iepirkuma metode, saskaņā ar kuru piedāvājumu var iesniegt vienīgi atbilstošie piegādātāji, kurus uzaicina iepirkuma iestāde; |
| --- | --- |

o)

“selektīva konkursa procedūra” ir iepirkuma metode, saskaņā ar kuru piedāvājumu var iesniegt vienīgi atbilstošie piegādātāji, kurus uzaicina iepirkuma iestāde;

| p) | “pakalpojumi” ietver būvdarbu pakalpojumus, ja nav noteikts citādi; |
| --- | --- |

p)

“pakalpojumi” ietver būvdarbu pakalpojumus, ja nav noteikts citādi;

| q) | “standarts” ir dokuments, kuru apstiprinājusi atzīta struktūra, kas vispārējai un atkārtotai izmantošanai sagatavo noteikumus, norādījumus vai preču vai pakalpojumu vai ar tiem saistīto procesu un ražošanas metožu raksturojumus, kuru ievērošana nav obligāta. Tajā var iekļaut vai arī tas var attiekties vienīgi uz terminoloģiju, simboliem, iepakojumu, marķēšanas vai etiķetēšanas prasībām, ja tās attiecas uz produktu, pakalpojumu, procesu vai ražošanas metodi; |
| --- | --- |

q)

“standarts” ir dokuments, kuru apstiprinājusi atzīta struktūra, kas vispārējai un atkārtotai izmantošanai sagatavo noteikumus, norādījumus vai preču vai pakalpojumu vai ar tiem saistīto procesu un ražošanas metožu raksturojumus, kuru ievērošana nav obligāta. Tajā var iekļaut vai arī tas var attiekties vienīgi uz terminoloģiju, simboliem, iepakojumu, marķēšanas vai etiķetēšanas prasībām, ja tās attiecas uz produktu, pakalpojumu, procesu vai ražošanas metodi;

| r) | “piegādātājs” ir persona vai personu grupa, kas piegādā preces vai sniedz pakalpojumus vai arī varētu to darīt; un |
| --- | --- |

r)

“piegādātājs” ir persona vai personu grupa, kas piegādā preces vai sniedz pakalpojumus vai arī varētu to darīt; un

| s) | “tehniskā specifikācija” ir konkursa procedūras prasība, ar kuru:






  i) | nosaka iepērkamo preču vai sniedzamo pakalpojumu parametrus, tostarp kvalitāti, veiktspēju, drošumu un izmērus vai to ražošanas vai sniegšanas procesus un metodes; vai |
| --- | --- | --- |

s)

“tehniskā specifikācija” ir konkursa procedūras prasība, ar kuru:

i)

nosaka iepērkamo preču vai sniedzamo pakalpojumu parametrus, tostarp kvalitāti, veiktspēju, drošumu un izmērus vai to ražošanas vai sniegšanas procesus un metodes; vai

| ii) | risina jautājumus par terminoloģiju, simboliem, iepakojumu, marķēšanas vai etiķetēšanas prasībām, ja tās attiecas uz produktu vai pakalpojumu. |
| --- | --- |

ii)

risina jautājumus par terminoloģiju, simboliem, iepakojumu, marķēšanas vai etiķetēšanas prasībām, ja tās attiecas uz produktu vai pakalpojumu.

42. pants

Darbības un piemērošanas joma

1.   Šī nodaļa attiecas uz visiem pasākumiem saistībā ar aptverto iepirkumu. Šajā nodaļā “aptvertais iepirkums” nozīmē iepirkumu valstiskiem mērķiem:

| a) | attiecībā uz precēm, pakalpojumiem vai jebkādu to apvienojumu:






  i) | kā noteikts šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājumā pievienotajos Pušu papildpielikumos; un |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz precēm, pakalpojumiem vai jebkādu to apvienojumu:

i)

kā noteikts šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājumā pievienotajos Pušu papildpielikumos; un

| ii) | ja iepirkums netiek veikts komerciālas pārdošanas vai tālākpārdošanas nolūkā vai nolūkā izmantot komerciālai pārdošanai vai tālākpārdošanai paredzētu preču ražošanā vai pakalpojumu sniegšanā; |
| --- | --- |

ii)

ja iepirkums netiek veikts komerciālas pārdošanas vai tālākpārdošanas nolūkā vai nolūkā izmantot komerciālai pārdošanai vai tālākpārdošanai paredzētu preču ražošanā vai pakalpojumu sniegšanā;

| b) | izmantojot jebkurus līgumiskos līdzekļus, tostarp pirkšanu, nomāšanu un īrēšanu vai izpirkumnomu ar izpirkuma tiesībām vai bez tām; |
| --- | --- |

b)

izmantojot jebkurus līgumiskos līdzekļus, tostarp pirkšanu, nomāšanu un īrēšanu vai izpirkumnomu ar izpirkuma tiesībām vai bez tām;

| c) | kura vērtība dienā, kad publicē paziņojumu saskaņā ar 45. pantu, ir vienāda ar attiecīgo robežvērtību, kas norādīta šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājumā pievienotajos Pušu papildpielikumos, vai pārsniedz to; |
| --- | --- |

c)

kura vērtība dienā, kad publicē paziņojumu saskaņā ar 45. pantu, ir vienāda ar attiecīgo robežvērtību, kas norādīta šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājumā pievienotajos Pušu papildpielikumos, vai pārsniedz to;

| d) | ko veic iepirkuma iestāde; un |
| --- | --- |

d)

ko veic iepirkuma iestāde; un

| e) | kas citādi nav izslēgts no piemērošanas jomas. |
| --- | --- |

e)

kas citādi nav izslēgts no piemērošanas jomas.

2.   Ja vien nav norādīts citādi, šī nodaļa neattiecas uz:

| a) | zemes, esošo ēku vai cita nekustamā īpašuma vai ar to saistīto tiesību iegādi vai nomu; |
| --- | --- |

a)

zemes, esošo ēku vai cita nekustamā īpašuma vai ar to saistīto tiesību iegādi vai nomu;

| b) | ārpuslīgumiskiem vienošanās aktiem vai jebkāda veida palīdzību, ko sniedz Puse, tostarp sadarbības nolīgumiem, dotācijām, aizdevumiem, kapitāla ieguldīšanu, garantijām un nodokļu atvieglojumiem; |
| --- | --- |

b)

ārpuslīgumiskiem vienošanās aktiem vai jebkāda veida palīdzību, ko sniedz Puse, tostarp sadarbības nolīgumiem, dotācijām, aizdevumiem, kapitāla ieguldīšanu, garantijām un nodokļu atvieglojumiem;

| c) | finanšu aģentu vai depozitāriju pakalpojumu, likvidācijas un vadības pakalpojumu regulētām finanšu iestādēm un pakalpojumu, kas attiecas uz valsts parāda pārdošanu, izpirkšanu un izplatīšanu, tostarp aizņēmumu un obligāciju, parādzīmju un citu vērtspapīru, iepirkumu vai iegādi; |
| --- | --- |

c)

finanšu aģentu vai depozitāriju pakalpojumu, likvidācijas un vadības pakalpojumu regulētām finanšu iestādēm un pakalpojumu, kas attiecas uz valsts parāda pārdošanu, izpirkšanu un izplatīšanu, tostarp aizņēmumu un obligāciju, parādzīmju un citu vērtspapīru, iepirkumu vai iegādi;

| d) | valsts nodarbinātības līgumiem; |
| --- | --- |

d)

valsts nodarbinātības līgumiem;

| e) | iepirkumu, ko veic:






  i) | ar īpašu nolūku sniegt starptautisku palīdzību, tostarp atbalstu attīstībai; |
| --- | --- | --- |

e)

iepirkumu, ko veic:

i)

ar īpašu nolūku sniegt starptautisku palīdzību, tostarp atbalstu attīstībai;

| ii) | atbilstīgi īpašai procedūrai vai nosacījumam starptautiskā nolīgumā, kas attiecas uz karaspēka izvietošanu vai uz parakstītājvalstu projekta kopīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

ii)

atbilstīgi īpašai procedūrai vai nosacījumam starptautiskā nolīgumā, kas attiecas uz karaspēka izvietošanu vai uz parakstītājvalstu projekta kopīgu īstenošanu;

| iii) | atbilstīgi starptautiskas organizācijas īpašai procedūrai vai nosacījumam, vai ja to finansē no starptautiskām dotācijām, aizdevumiem vai citāda atbalsta, ja piemērojamā procedūra vai nosacījums būtu pretrunā šai nodaļai. |
| --- | --- |

iii)

atbilstīgi starptautiskas organizācijas īpašai procedūrai vai nosacījumam, vai ja to finansē no starptautiskām dotācijām, aizdevumiem vai citāda atbalsta, ja piemērojamā procedūra vai nosacījums būtu pretrunā šai nodaļai.

3.   Šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma papildpielikumos Puses definē un precizē šādu informāciju:

| a) | 1. papildpielikumā – centrālās pārvaldes iestādes, kuru iepirkumam piemēro šo nodaļu; |
| --- | --- |

a)

1. papildpielikumā – centrālās pārvaldes iestādes, kuru iepirkumam piemēro šo nodaļu;

| b) | 2. papildpielikumā – visas pārējās iestādes, kuru iepirkumam piemēro šo nodaļu; |
| --- | --- |

b)

2. papildpielikumā – visas pārējās iestādes, kuru iepirkumam piemēro šo nodaļu;

| c) | 3. papildpielikumā – pakalpojumi, izņemot būvniecības pakalpojumus, kuriem piemēro šo nodaļu; |
| --- | --- |

c)

3. papildpielikumā – pakalpojumi, izņemot būvniecības pakalpojumus, kuriem piemēro šo nodaļu;

| d) | 4. papildpielikumā – būvniecības pakalpojumi, kuriem piemēro šo nodaļu; |
| --- | --- |

d)

4. papildpielikumā – būvniecības pakalpojumi, kuriem piemēro šo nodaļu;

| e) | 5. papildpielikumā – vispārīgas piezīmes. |
| --- | --- |

e)

5. papildpielikumā – vispārīgas piezīmes.

4.   Ja iepirkuma iestāde saistībā ar aptverto iepirkumu pieprasa, lai personas, kuras nav iekļautas šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājumā pievienotajos Pušu papildpielikumos, veic iepirkumu atbilstoši īpašām prasībām, šādām prasībām mutatis mutandis piemēro 43. pantu.

5.   Novērtējot iepirkuma vērtību nolūkā pārliecināties, vai tas ir aptvertais iepirkums, iepirkuma iestāde nesadala iepirkumu atsevišķos iepirkumos, nedz arī izvēlas vai izmanto īpašu vērtēšanas metodi, lai noteiktu iepirkuma vērtību nolūkā to pilnībā vai daļēji izslēgt no šīs nodaļas piemērošanas jomas.

6.   Šīs nodaļas noteikumus nevar izmantot, lai liegtu kādai Pusei veikt darbības vai neizpaust informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu tai būtisku drošības interešu aizsardzībai saistībā ar ieroču, munīcijas vai militārā aprīkojuma iepirkumiem vai ar iepirkumiem, kas nepieciešami valsts drošībai vai valsts aizsardzībai.

7.   Atbilstoši prasībai par to, ka šādus pasākumus nepiemēro tā, lai rastos patvarīga vai neattaisnojama diskriminācija starp Pusēm, kur dominē tādi paši apstākļi vai pastāv slēpts starptautiskās tirdzniecības ierobežojums, šīs nodaļas noteikumus nevar interpretēt tā, lai aizkavētu jebkuru Pusi pieņemt vai veikt pasākumus, kas:

| a) | nepieciešami sabiedrības morāles, sabiedriskās kārtības vai drošības aizsardzībai; |
| --- | --- |

a)

nepieciešami sabiedrības morāles, sabiedriskās kārtības vai drošības aizsardzībai;

| b) | nepieciešami cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvības vai veselības aizsardzībai; |
| --- | --- |

b)

nepieciešami cilvēku, dzīvnieku vai augu dzīvības vai veselības aizsardzībai;

| c) | nepieciešami intelektuālā īpašuma aizsardzībai; vai |
| --- | --- |

c)

nepieciešami intelektuālā īpašuma aizsardzībai; vai

| d) | attiecas uz precēm, ko ražo, vai pakalpojumiem, ko sniedz personas ar invaliditāti, filantropiskas institūcijas vai ieslodzījuma vietas. |
| --- | --- |

d)

attiecas uz precēm, ko ražo, vai pakalpojumiem, ko sniedz personas ar invaliditāti, filantropiskas institūcijas vai ieslodzījuma vietas.

43. pants

Vispārīgie principi

1.   Attiecībā uz jebkuru pasākumu un jebkuru aptverto iepirkumu katra Puse, tostarp tās iepirkuma iestādes, nekavējoties un bez nosacījumiem piemēro otras Puses precēm un pakalpojumiem un otras Puses piegādātājiem, kas piedāvā preces vai pakalpojumus, tādu režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs par to, ko šī Puse, tostarp tās iepirkuma iestādes, piemēro pašmāju precēm, pakalpojumiem un piegādātājiem.

2.   Attiecībā uz jebkuru pasākumu saistībā ar aptverto iepirkumu Puse, tostarp tās iepirkuma iestādes:

| a) | nepiemēro valsts teritorijā reģistrētam piegādātājam mazāk labvēlīgu režīmu kā kādam citam valsts teritorijā reģistrētam piegādātājam, pamatojoties uz ārvalstu piederības vai īpašuma tiesību līmeni; un |
| --- | --- |

a)

nepiemēro valsts teritorijā reģistrētam piegādātājam mazāk labvēlīgu režīmu kā kādam citam valsts teritorijā reģistrētam piegādātājam, pamatojoties uz ārvalstu piederības vai īpašuma tiesību līmeni; un

| b) | nediskriminē valsts teritorijā reģistrētu piegādātāju uz tā pamata, ka preces vai pakalpojumi, ko minētais piegādātājs piedāvā konkrētam iepirkumam, ir otras Puses preces vai pakalpojumi. |
| --- | --- |

b)

nediskriminē valsts teritorijā reģistrētu piegādātāju uz tā pamata, ka preces vai pakalpojumi, ko minētais piegādātājs piedāvā konkrētam iepirkumam, ir otras Puses preces vai pakalpojumi.

3.   Attiecībā uz jebkuriem tiesību aktiem, noteikumiem, procedūrām un praksi saistībā ar valsts iepirkumu, kā arī visu līmeņu valsts iestāžu konkrētajiem iepirkumiem, kas atvērti trešo valstu precēm, pakalpojumiem un piegādātājiem, Irāka piešķir Savienības precēm, pakalpojumiem un piegādātājiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas piešķirts jebkuras trešās valsts precēm, pakalpojumiem un piegādātājiem.

4.   Ja aptvertā iepirkuma procedūru veic ar elektronisko sakaru līdzekļiem, iepirkuma iestāde:

| a) | nodrošina, ka iepirkums tiek veikts, izmantojot informācijas tehnoloģijas sistēmas un programmatūru, tostarp ar informācijas autentifikāciju un šifrēšanu saistītas sistēmas un programmatūru, kas ir vispārēji pieejama un spēj sadarboties ar citām informācijas tehnoloģijas sistēmām un programmatūru; un |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka iepirkums tiek veikts, izmantojot informācijas tehnoloģijas sistēmas un programmatūru, tostarp ar informācijas autentifikāciju un šifrēšanu saistītas sistēmas un programmatūru, kas ir vispārēji pieejama un spēj sadarboties ar citām informācijas tehnoloģijas sistēmām un programmatūru; un

| b) | uztur mehānismus, kas nodrošina dalības pieteikumu un konkursa piedāvājumu integritāti, tostarp ļauj konstatēt saņemšanas laiku un novērš nesankcionētu piekļuvi tiem. |
| --- | --- |

b)

uztur mehānismus, kas nodrošina dalības pieteikumu un konkursa piedāvājumu integritāti, tostarp ļauj konstatēt saņemšanas laiku un novērš nesankcionētu piekļuvi tiem.

5.   Iepirkuma iestāde veic aptverto iepirkumu pārredzamā un objektīvā veidā, kas ļauj izvairīties no interešu konflikta un novērst korumpētu darbību un kas atbilst šīs nodaļas noteikumiem.

6.   Aptvertā iepirkuma nolūkā neviena Puse nedrīkst piemērot precēm vai pakalpojumiem, ko importē vai piegādā no otras Puses, tādus izcelsmes noteikumus, kuri atšķiras no izcelsmes noteikumiem, kurus šī Puse tajā pašā laikā piemēro šo pašu preču vai pakalpojumu importam parastajai tirdzniecībai vai piegādēm no tās pašas Puses.

44. pants

Informācijas par iepirkumu publicēšana

1.   Puses:

| a) | oficiāli izraudzītos elektroniskos vai drukātos plašsaziņas līdzekļos, kas tiek plaši izplatīti un ir viegli pieejami sabiedrībai, nekavējoties publicē tiesību aktus, noteikumus, tiesas lēmumus un vispārēji piemērojamus administratīvus nolēmumus, līgumu standarta klauzulas, kas paredzētas tiesību aktos vai noteikumos un ar atsauci iekļautas paziņojumos un konkursa dokumentācijā, un procedūras attiecībā uz aptverto iepirkumu, kā arī to izmaiņas; |
| --- | --- |

a)

oficiāli izraudzītos elektroniskos vai drukātos plašsaziņas līdzekļos, kas tiek plaši izplatīti un ir viegli pieejami sabiedrībai, nekavējoties publicē tiesību aktus, noteikumus, tiesas lēmumus un vispārēji piemērojamus administratīvus nolēmumus, līgumu standarta klauzulas, kas paredzētas tiesību aktos vai noteikumos un ar atsauci iekļautas paziņojumos un konkursa dokumentācijā, un procedūras attiecībā uz aptverto iepirkumu, kā arī to izmaiņas;

| b) | pēc pieprasījuma jebkurai personai sniedz to skaidrojumu; |
| --- | --- |

b)

pēc pieprasījuma jebkurai personai sniedz to skaidrojumu;

| c) | šā nolīguma 1. pielikuma II papildinājumā uzskaita elektroniskos vai drukātos plašsaziņas līdzekļus, kuros Puse publicē a) apakšpunktā minēto informāciju; |
| --- | --- |

c)

šā nolīguma 1. pielikuma II papildinājumā uzskaita elektroniskos vai drukātos plašsaziņas līdzekļus, kuros Puse publicē a) apakšpunktā minēto informāciju;

| d) | šā nolīguma 1. pielikuma III papildinājumā uzskaita elektroniskos plašsaziņas līdzekļus, kuros Puse publicē paziņojumus, kas paredzēti 45. pantā, 47. panta 4. punktā un 55. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

d)

šā nolīguma 1. pielikuma III papildinājumā uzskaita elektroniskos plašsaziņas līdzekļus, kuros Puse publicē paziņojumus, kas paredzēti 45. pantā, 47. panta 4. punktā un 55. panta 2. punktā.

2.   Puses nekavējoties paziņo viena otrai par jebkādām izmaiņām to sniegtajā informācijā, kas uzskaitīta šā nolīguma 1. pielikuma II vai III papildinājumā.

45. pants

Paziņojumu publicēšana

1.   Attiecībā uz katru aptverto iepirkumu, izņemot 52. pantā aprakstītajos apstākļos, iepirkuma iestāde publicē paziņojumu par paredzēto iepirkumu atbilstošajā plašsaziņas līdzeklī, kas norādīts šā nolīguma 1. pielikuma III papildinājumā. Katrā no šiem paziņojumiem iekļauj informāciju, kas minēta šā nolīguma 1. pielikuma IV papildinājumā. Šie paziņojumi ir pieejami bez maksas ar elektronisko sakaru līdzekļu starpniecību vienotā piekļuves punktā.

2.   Attiecībā uz katru paredzēto iepirkumu vienlaikus ar paziņojumu par plānoto iepirkumu iepirkuma iestāde publicē kopsavilkuma paziņojumu, kas ir viegli pieejams vienā no PTO valodām. Kopsavilkuma paziņojumā iekļauj vismaz šādu informāciju:

| a) | iepirkuma priekšmets; |
| --- | --- |

a)

iepirkuma priekšmets;

| b) | konkursa piedāvājumu iesniegšanas termiņš vai attiecīgā gadījumā – jebkurš pieteikumu iesniegšanas termiņš dalībai iepirkuma procedūrā vai iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā; un |
| --- | --- |

b)

konkursa piedāvājumu iesniegšanas termiņš vai attiecīgā gadījumā – jebkurš pieteikumu iesniegšanas termiņš dalībai iepirkuma procedūrā vai iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā; un

| c) | adrese, kurā var pieprasīt dokumentus, kas attiecas uz iepirkumu. |
| --- | --- |

c)

adrese, kurā var pieprasīt dokumentus, kas attiecas uz iepirkumu.

3.   Iepirkuma iestādes tiek mudinātas katrā fiskālajā gadā iespējami agri publicēt paziņojumu par turpmākajiem iepirkuma plāniem (turpmāk “paziņojums par plānotu iepirkumu”). Paziņojumā jānorāda iepirkuma priekšmets un paziņojuma par paredzamo iepirkumu plānotais publicēšanas datums.

4.   Iepirkuma iestāde, kas minēta šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikumā, var izmantot paziņojumu par plānotu iepirkumu kā paziņojumu par paredzētu iepirkumu, ja tā iekļauj tik daudz informācijas, kas minēta šā nolīguma 1. pielikuma IV papildinājumā, cik vien ir pieejams, un paziņojumu par to, ka ieinteresētajiem piegādātājiem sava interese par iepirkumu jāizsaka iepirkuma iestādei.

46. pants

Dalības nosacījumi

1.   Iepirkuma iestāde aprobežojas vienīgi ar tiem nosacījumiem dalībai iepirkuma procedūrā, kuri ir būtiski, lai nodrošinātu, ka piegādātājam ir juridiskās un finansiālās iespējas un komerciālās un tehniskās spējas nodrošināt attiecīgo iepirkumu.

2.   Izvērtējot, vai piegādātājs atbilst dalības nosacījumiem, iepirkuma iestāde:

| a) | izvērtē piegādātāja finanšu, komerciālās un tehniskās iespējas, pamatojoties uz tā uzņēmējdarbību gan iepirkuma iestādes Puses teritorijā, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

a)

izvērtē piegādātāja finanšu, komerciālās un tehniskās iespējas, pamatojoties uz tā uzņēmējdarbību gan iepirkuma iestādes Puses teritorijā, gan ārpus tās;

| b) | neizvirza nosacījumu, ka, lai piegādātājs piedalītos iepirkumā, tam jābūt konkrētās Puses iepriekš piešķirtām viena vai vairāku līgumu slēgšanas tiesībām vai piegādātājam jābūt iepriekšējai darba pieredzei konkrētās Puses teritorijā; un |
| --- | --- |

b)

neizvirza nosacījumu, ka, lai piegādātājs piedalītos iepirkumā, tam jābūt konkrētās Puses iepriekš piešķirtām viena vai vairāku līgumu slēgšanas tiesībām vai piegādātājam jābūt iepriekšējai darba pieredzei konkrētās Puses teritorijā; un

| c) | var pieprasīt attiecīgu iepriekšēju pieredzi, ja tas ir būtiski, lai izpildītu iepirkuma prasības. |
| --- | --- |

c)

var pieprasīt attiecīgu iepriekšēju pieredzi, ja tas ir būtiski, lai izpildītu iepirkuma prasības.

3.   Veicot šo novērtējumu, iepirkuma iestāde balsta savu vērtējumu uz nosacījumiem, ko tā ir iepriekš precizējusi paziņojumos vai konkursa dokumentācijā.

4.   Iepirkuma iestādei ir jāizslēdz piegādātājs, pamatojoties uz bankrotu, nepatiesiem apgalvojumiem vai būtiskiem trūkumiem kādas pamatotas prasības vai pienākuma izpildē saskaņā ar iepriekšēju līgumu vai līgumiem, spriedumiem saistībā ar smagiem noziegumiem vai citiem spriedumiem attiecībā uz nopietniem sabiedriskiem nodarījumiem, profesionālās ētikas pārkāpumiem vai nodokļu nemaksāšanu.

47. pants

Piegādātāju atbilstība

1.   Ja iepirkuma iestāde plāno izmantot selektīvu konkursa procedūru, tā:

| a) | paziņojumā par paredzēto iepirkumu iekļauj vismaz informāciju, kas norādīta šā nolīguma 1. pielikuma IV papildinājuma 1., 2., 6., 7., 10. un 11. punktā, un uzaicina piegādātājus iesniegt dalības pieteikumu; un |
| --- | --- |

a)

paziņojumā par paredzēto iepirkumu iekļauj vismaz informāciju, kas norādīta šā nolīguma 1. pielikuma IV papildinājuma 1., 2., 6., 7., 10. un 11. punktā, un uzaicina piegādātājus iesniegt dalības pieteikumu; un

| b) | līdz konkursa piedāvājumu iesniegšanas termiņa sākumam atbilstošajiem piegādātājiem, kuriem ir paziņots, kā norādīts šā nolīguma 1. pielikuma VI papildinājuma 2. punkta b) apakšpunktā, sniedz vismaz informāciju, kas minēta šā nolīguma 1. pielikuma IV papildinājuma 3., 4., 5., 8. un 9. punktā. |
| --- | --- |

b)

līdz konkursa piedāvājumu iesniegšanas termiņa sākumam atbilstošajiem piegādātājiem, kuriem ir paziņots, kā norādīts šā nolīguma 1. pielikuma VI papildinājuma 2. punkta b) apakšpunktā, sniedz vismaz informāciju, kas minēta šā nolīguma 1. pielikuma IV papildinājuma 3., 4., 5., 8. un 9. punktā.

2.   Iepirkuma iestāde atzīst par atbilstošiem piegādātājiem visus vietējos piegādātājus un visus otras Puses piegādātājus, kuri atbilst dalības nosacījumiem konkrētā iepirkumā, ja vien iepirkuma iestāde paziņojumā par paredzēto iepirkumu nenosaka ierobežojumus attiecībā uz piegādātāju skaitu, kuriem būs atļauts piedalīties konkursā, un kritērijus piegādātāju ierobežotā skaita atlasei.

3.   Ja konkursa dokumentācija nav publiski pieejama no 1. punktā minētā paziņojuma publicēšanas dienas, iepirkuma iestāde nodrošina, lai minētie dokumenti vienā un tajā pašā laikā būtu pieejami visiem kvalificētajiem piegādātājiem saskaņā ar 2. punktu.

4.   Iepirkuma iestāde, uz kuru attiecas šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikums, var uzturēt piegādātāju daudzkārt lietojamu sarakstu, ja paziņojums ar uzaicinājumu ieinteresētajiem piegādātājiem pieteikties uz iekļaušanu sarakstā tiek publicēts ik gadu un gadījumā, ja to publicē ar elektroniskiem līdzekļiem, ir nepārtraukti pieejams vienā no piemērotajiem plašsaziņas līdzekļiem, kuri uzskaitīti šā nolīguma 1. pielikuma III papildinājumā. Šajā paziņojumā iekļauj informāciju, kas minēta šā nolīguma 1. pielikuma V papildinājumā.

5.   Neskarot 4. punktu, ja daudzkārt lietojamais saraksts būs spēkā trīs gadus vai mazāk, iepirkuma iestāde, uz kuru attiecas šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikums, var publicēt minētajā punktā paredzēto paziņojumu tikai vienreiz – saraksta derīguma termiņa sākumā – ar noteikumu, ka paziņojumā ir norādīts tā derīguma termiņš un ka turpmāki paziņojumi netiks publicēti.

6.   Iepirkuma iestāde, uz kuru attiecas šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikums, ļauj piegādātājiem jebkurā laikā pieteikties iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā un samērīgi īsā laikā iekļauj tajā visus atbilstošos piegādātājus.

Iepirkuma iestāde, uz kuru attiecas šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikums, paziņojumu, ar kuru uzaicina piegādātājus pieteikties iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā, var izmantot kā paziņojumu par paredzētu iepirkumu ar noteikumu, ka:

| a) | paziņojums tiek publicēts saskaņā ar 4. punktu un tajā ir ietverta informācija, kas paredzēta šā nolīguma 1. pielikuma V papildinājumā, un tik daudz informācijas, kas paredzēta šā nolīguma 1. pielikuma IV papildinājumā, cik ir pieejams, un kurā ietverta norāde, ka tas ir paziņojums par paredzētu iepirkumu; |
| --- | --- |

a)

paziņojums tiek publicēts saskaņā ar 4. punktu un tajā ir ietverta informācija, kas paredzēta šā nolīguma 1. pielikuma V papildinājumā, un tik daudz informācijas, kas paredzēta šā nolīguma 1. pielikuma IV papildinājumā, cik ir pieejams, un kurā ietverta norāde, ka tas ir paziņojums par paredzētu iepirkumu;

| b) | iestāde piegādātājiem, kuri tai darījuši zināmu savu ieinteresētību minētajā iepirkumā, nekavējoties sniedz pietiekamu informāciju, lai tie varētu izvērtēt savu interesi par dalību iepirkumā, tostarp visu pārējo informāciju, kas paredzēta šā nolīguma 1. pielikuma IV papildinājumā, ciktāl minētā informācija ir pieejama. |
| --- | --- |

b)

iestāde piegādātājiem, kuri tai darījuši zināmu savu ieinteresētību minētajā iepirkumā, nekavējoties sniedz pietiekamu informāciju, lai tie varētu izvērtēt savu interesi par dalību iepirkumā, tostarp visu pārējo informāciju, kas paredzēta šā nolīguma 1. pielikuma IV papildinājumā, ciktāl minētā informācija ir pieejama.

7.   Iepirkuma iestāde, uz kuru attiecas šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikums, var atļaut piegādātājam, kas ir pieteicies iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā saskaņā ar 6. punktu, piedalīties konkursā par attiecīgo iepirkumu, ja ir pietiekami daudz laika, lai iepirkuma iestāde varētu pārbaudīt, vai piegādātājs atbilst dalības noteikumiem.

8.   Iepirkuma iestāde, uz kuru attiecas šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikums, piegādātājus, kuri iesniedz dalības pieteikumu vai pieteikumu iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā, nekavējoties informē par savu lēmumu attiecībā uz minēto pieteikumu.

9.   Ja iestāde, uz kuru attiecas šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikums, noraida piegādātāja kvalifikācijas pieteikumu vai pieteikumu iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā, vairs neatzīst piegādātāju par atbilstošu vai svītro to no daudzkārt lietojamā saraksta, iestāde nekavējoties informē piegādātāju un pēc tā pieprasījuma nekavējoties sniedz piegādātājam rakstisku skaidrojumu par tās lēmuma iemesliem.

48. pants

Tehniskās specifikācijas

1.   Iepirkuma iestāde nesagatavo, nepieņem un nepiemēro tehniskās specifikācijas, kā arī nenosaka atbilstības novērtēšanas procedūras nolūkā radīt nevajadzīgus šķēršļus starptautiskai tirdzniecībai, un tam nav tādu seku.

2.   Nosakot tehniskās specifikācijas iepērkamajām precēm vai pakalpojumiem, iepirkuma iestāde attiecīgos gadījumos:

| a) | izklāsta tehniskās specifikācijas izpildījuma un funkcionālo prasību aspektā, nevis konstrukcijas vai aprakstošu parametru aspektā; un |
| --- | --- |

a)

izklāsta tehniskās specifikācijas izpildījuma un funkcionālo prasību aspektā, nevis konstrukcijas vai aprakstošu parametru aspektā; un

| b) | balsta tehniskās specifikācijas uz Eiropas standartiem, ja tādi pastāv; ja tādu nav – uz valsts tehniskajiem noteikumiem, atzītiem valsts standartiem vai būvniecības noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

balsta tehniskās specifikācijas uz Eiropas standartiem, ja tādi pastāv; ja tādu nav – uz valsts tehniskajiem noteikumiem, atzītiem valsts standartiem vai būvniecības noteikumiem.

3.   Ja tehniskajās specifikācijās tiek izmantoti konstrukcijas vai aprakstošie parametri, iepirkuma iestāde attiecīgā gadījumā norāda, ka tā izskatīs konkursa piedāvājumus līdzvērtīgu preču vai pakalpojumu piegādei, kuri acīmredzami atbilst iepirkuma prasībām, iekļaujot konkursa dokumentācijā tādus vārdus kā “vai līdzvērtīgs”.

4.   Iepirkuma iestāde tehniskajās specifikācijās neizvirza prasības par konkrētas preču zīmes vai tirdzniecības nosaukumu, patentu, autortiesībām, dizainparaugu vai modeli, konkrētu izcelsmi, ražotāju vai piegādātāju un nenorāda uz tiem, ja vien citādi nav iespējams pietiekami precīzi vai saprotami raksturot iepirkuma prasības, ar noteikumu, ka tādos gadījumos konkursa dokumentācijā iestāde iekļauj vārdus “vai līdzvērtīgs”.

5.   Iepirkuma iestādes no personas, kam var būt komerciāla interese par iepirkumu, neprasa un nepieņem tādus ieteikumus, kas var izslēgt konkurenci un ko var izmantot, gatavojoties pieņemt specifikācijas konkrētam iepirkumam.

6.   Puses, tostarp to iepirkuma iestādes, saskaņā ar šo pantu var sagatavot, pieņemt vai piemērot tehniskās specifikācijas, lai veicinātu dabas resursu saglabāšanu vai aizsargātu vidi.

49. pants

Konkursa dokumentācija

1.   Iepirkuma iestāde iesniedz piegādātājiem konkursa dokumentāciju, kurā ietverta visa informācija, kas vajadzīga, lai piegādātāji varētu sagatavot un iesniegt atbilstošus konkursa piedāvājumus. Ja vien tas jau nav norādīts paziņojumā par paredzēto iepirkumu, minētajā dokumentācijā iekļauj pilnīgu aprakstu par jautājumiem, kas izklāstīti šā nolīguma 1. pielikuma VIII papildinājumā.

2.   Iepirkuma iestāde pēc pieprasījuma nekavējoties iesniedz konkursa dokumentāciju jebkuram piegādātājam, kas piedalās iepirkumā, un atbild uz katru pamatotu attiecīgās informācijas pieprasījumu, ko iesniedz piegādātājs, kas piedalās iepirkumā, ar noteikumu, ka minētā informācija šim piegādātājam salīdzinājumā ar konkurentiem nerada priekšrocības iepirkumā.

3.   Ja pirms līguma piešķiršanas iepirkuma iestāde maina kritērijus vai prasības, kas noteiktas paziņojumā par paredzēto iepirkumu vai konkursa dokumentācijā, kas iesniegta piegādātājiem, kuri piedalās konkursā, vai arī groza paziņojumu vai konkursa dokumentāciju, tā rakstiski iesniedz visas minētās izmaiņas vai grozīto vai atkārtoti izdoto paziņojumu, vai konkursa dokumentāciju:

| a) | visiem piegādātājiem, kuri piedalās konkursā tad, kad tiek grozīta informācija, ja tie ir zināmi, un visos pārējos gadījumos – tādā pašā veidā, kādā tika sniegta sākotnējā informācija; un |
| --- | --- |

a)

visiem piegādātājiem, kuri piedalās konkursā tad, kad tiek grozīta informācija, ja tie ir zināmi, un visos pārējos gadījumos – tādā pašā veidā, kādā tika sniegta sākotnējā informācija; un

| b) | pietiekamā laikā, lai attiecīgā gadījumā minētie piegādātāji varētu izmainīt un no jauna iesniegt grozītos konkursa piedāvājumus. |
| --- | --- |

b)

pietiekamā laikā, lai attiecīgā gadījumā minētie piegādātāji varētu izmainīt un no jauna iesniegt grozītos konkursa piedāvājumus.

50. pants

Termiņi

Iepirkuma iestāde atbilstoši tās pamatotām vajadzībām atvēl pietiekamu laiku, lai piegādātāji varētu sagatavot un iesniegt dalības pieteikumus un atbilstošus konkursa piedāvājumus, ņemot vērā tādus faktorus kā iepirkuma raksturs un sarežģītība, apakšuzņēmuma līgumu paredzamais apjoms un laiks, kas vajadzīgs konkursa pieteikumu pārsūtīšanai no ārvalstu, kā arī iekšzemes punktiem, ja netiek izmantoti elektronisko sakaru līdzekļi. Termiņi, tostarp to pagarinājumi, ir vienādi visiem piegādātājiem, kas ir ieinteresēti vai piedalās. Piemērojamie termiņi ir izklāstīti šā nolīguma 1. pielikuma VI papildinājumā.

51. pants

Sarunas

1.   Puse var noteikt savām iepirkuma iestādēm rīkot sarunas:

| a) | to iepirkumu sakarā, par kuriem tās ir izrādījušas šādu nodomu paziņojumā par paredzētu iepirkumu; vai |
| --- | --- |

a)

to iepirkumu sakarā, par kuriem tās ir izrādījušas šādu nodomu paziņojumā par paredzētu iepirkumu; vai

| b) | kad no novērtējuma izriet, ka neviens piedāvājums nav acīmredzami visizdevīgākais, ņemot vērā paziņojumos vai konkursa dokumentācijā noteiktos konkrētos vērtēšanas kritērijus. |
| --- | --- |

b)

kad no novērtējuma izriet, ka neviens piedāvājums nav acīmredzami visizdevīgākais, ņemot vērā paziņojumos vai konkursa dokumentācijā noteiktos konkrētos vērtēšanas kritērijus.

2.   Iepirkuma iestāde:

| a) | nodrošina, ka to piegādātāju izslēgšana, kuri piedalās sarunās, tiek izdarīta saskaņā ar vērtēšanas kritērijiem, kas izklāstīti paziņojumos vai konkursa dokumentācijā; un |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka to piegādātāju izslēgšana, kuri piedalās sarunās, tiek izdarīta saskaņā ar vērtēšanas kritērijiem, kas izklāstīti paziņojumos vai konkursa dokumentācijā; un

| b) | ja sarunas tiek slēgtas, nosaka vienotu termiņu pārējiem piegādātājiem jaunu vai pārskatītu piedāvājumu iesniegšanai. |
| --- | --- |

b)

ja sarunas tiek slēgtas, nosaka vienotu termiņu pārējiem piegādātājiem jaunu vai pārskatītu piedāvājumu iesniegšanai.

52. pants

Ierobežota konkursa procedūra

Iepirkuma iestāde var izmantot ierobežotu konkursa procedūru un var pēc savas izvēles nepiemērot 45. līdz 47., 49. līdz 51., 53. un 54. pantu vienīgi saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | ja:






  i) | nav iesniegts neviens konkursa piedāvājums vai neviens piegādātājs nav pieteicies dalībai; |
| --- | --- | --- |

a)

ja:

i)

nav iesniegts neviens konkursa piedāvājums vai neviens piegādātājs nav pieteicies dalībai;

| ii) | nav iesniegts neviens konkursa piedāvājums, kas atbilst konkursa dokumentācijas būtiskajām prasībām; |
| --- | --- |

ii)

nav iesniegts neviens konkursa piedāvājums, kas atbilst konkursa dokumentācijas būtiskajām prasībām;

| iii) | neviens piegādātājs neatbilst dalības noteikumiem; vai |
| --- | --- |

iii)

neviens piegādātājs neatbilst dalības noteikumiem; vai

| iv) | iesniegtie konkursa piedāvājumi ir saistīti ar slepenu vienošanos, |
| --- | --- |

iv)

iesniegtie konkursa piedāvājumi ir saistīti ar slepenu vienošanos,

ar noteikumu, ka konkursa dokumentācijas prasības nav būtiski mainītas;

| b) | ja preces vai pakalpojumus var piegādāt vienīgi konkrēts piegādātājs un nav pieņemamas alternatīvas vai aizstājēju preču vai pakalpojumu tāpēc, ka prasības ir ļoti augstas; sakarā ar patentu, autortiesību vai citu ekskluzīvu tiesību aizsardzību; vai tāpēc, ka nav konkurences tehnisku iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

b)

ja preces vai pakalpojumus var piegādāt vienīgi konkrēts piegādātājs un nav pieņemamas alternatīvas vai aizstājēju preču vai pakalpojumu tāpēc, ka prasības ir ļoti augstas; sakarā ar patentu, autortiesību vai citu ekskluzīvu tiesību aizsardzību; vai tāpēc, ka nav konkurences tehnisku iemeslu dēļ;

| c) | attiecībā uz tādu preču un pakalpojumu papildu piegādēm, ko veic sākotnējais piegādātājs un kas nebija iekļautas sākotnējā iepirkumā, ja piegādātāja maiņas gadījumā šādu papildu preču vai pakalpojumu piegādi:






  i) | nevar veikt tādu ekonomisku vai tehnisku iemeslu dēļ kā prasības par aizvietojamību vai sadarbspēju ar esošajām iekārtām, programmatūru, pakalpojumiem vai instalācijām, kas iepirktas saskaņā ar sākotnējo iepirkumu; un |
| --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz tādu preču un pakalpojumu papildu piegādēm, ko veic sākotnējais piegādātājs un kas nebija iekļautas sākotnējā iepirkumā, ja piegādātāja maiņas gadījumā šādu papildu preču vai pakalpojumu piegādi:

i)

nevar veikt tādu ekonomisku vai tehnisku iemeslu dēļ kā prasības par aizvietojamību vai sadarbspēju ar esošajām iekārtām, programmatūru, pakalpojumiem vai instalācijām, kas iepirktas saskaņā ar sākotnējo iepirkumu; un

| ii) | tā radītu iepirkuma iestādei ievērojamas neērtības vai izmaksu būtisku pieaugumu; |
| --- | --- |

ii)

tā radītu iepirkuma iestādei ievērojamas neērtības vai izmaksu būtisku pieaugumu;

| d) | ciktāl tas noteikti vajadzīgs gadījumā, ja tādu notikumu rezultātā, ko iepirkuma iestāde nav varējusi paredzēt, radusies ārkārtēja steidzamība, kā dēļ preces vai pakalpojumus nav iespējams laikus iegūt, izmantojot atklāto vai selektīvo konkursa procedūru; |
| --- | --- |

d)

ciktāl tas noteikti vajadzīgs gadījumā, ja tādu notikumu rezultātā, ko iepirkuma iestāde nav varējusi paredzēt, radusies ārkārtēja steidzamība, kā dēļ preces vai pakalpojumus nav iespējams laikus iegūt, izmantojot atklāto vai selektīvo konkursa procedūru;

| e) | attiecībā uz precēm, ko iegādājas preču tirgū; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz precēm, ko iegādājas preču tirgū;

| f) | ja iepirkuma iestāde iepērk paraugus vai pirmo ražojumu vai pakalpojumu, kas radīts pēc tās pieprasījuma saistībā ar konkrētu līgumu par pētniecību, izmēģinājumu, pētījumu vai oriģinālizstrādni un šā līguma vajadzībām; |
| --- | --- |

f)

ja iepirkuma iestāde iepērk paraugus vai pirmo ražojumu vai pakalpojumu, kas radīts pēc tās pieprasījuma saistībā ar konkrētu līgumu par pētniecību, izmēģinājumu, pētījumu vai oriģinālizstrādni un šā līguma vajadzībām;

| g) | pirkumiem, ko izdara ar īpaši izdevīgiem nosacījumiem, kuri rodas vienīgi ļoti īsā termiņā īpašas realizācijas gadījumā, piemēram, likvidācijas, maksātnespējas administrēšanas vai bankrota dēļ, bet ne attiecībā uz regulāriem pirkumiem no pastāvīgajiem piegādātājiem; un |
| --- | --- |

g)

pirkumiem, ko izdara ar īpaši izdevīgiem nosacījumiem, kuri rodas vienīgi ļoti īsā termiņā īpašas realizācijas gadījumā, piemēram, likvidācijas, maksātnespējas administrēšanas vai bankrota dēļ, bet ne attiecībā uz regulāriem pirkumiem no pastāvīgajiem piegādātājiem; un

| h) | ja līgumslēgšanas tiesības piešķir dizainparaugu konkursa uzvarētājam ar noteikumu, ka konkurss ir ticis organizēts atbilstoši šajā nodaļā paredzētajiem principiem un dalībniekus vērtē neatkarīga žūrija nolūkā piešķirt uzvarētājam dizainparaugu līgumslēgšanas tiesības. |
| --- | --- |

h)

ja līgumslēgšanas tiesības piešķir dizainparaugu konkursa uzvarētājam ar noteikumu, ka konkurss ir ticis organizēts atbilstoši šajā nodaļā paredzētajiem principiem un dalībniekus vērtē neatkarīga žūrija nolūkā piešķirt uzvarētājam dizainparaugu līgumslēgšanas tiesības.

53. pants

Elektroniskās izsoles

Ja iepirkuma iestāde plāno veikt aptvertā iepirkuma procedūru, izmantojot elektroniskos sakaru līdzekļus, pirms elektroniskās izsoles sākšanas iestāde katram dalībniekam dara zināmu:

| a) | automātiskās vērtēšanas metodi, tostarp matemātisko formulu, kas balstīta uz vērtēšanas kritērijiem, kuri izklāstīti konkursa dokumentācijā un izsoles laikā tiks izmantoti automātiskā klasificēšanā vai pārklasificēšanā; |
| --- | --- |

a)

automātiskās vērtēšanas metodi, tostarp matemātisko formulu, kas balstīta uz vērtēšanas kritērijiem, kuri izklāstīti konkursa dokumentācijā un izsoles laikā tiks izmantoti automātiskā klasificēšanā vai pārklasificēšanā;

| b) | tā konkursa piedāvājuma elementu sākotnējās novērtēšanas rezultātus, ja līgumslēgšanas tiesības piešķir visizdevīgākajam piedāvājumam; un |
| --- | --- |

b)

tā konkursa piedāvājuma elementu sākotnējās novērtēšanas rezultātus, ja līgumslēgšanas tiesības piešķir visizdevīgākajam piedāvājumam; un

| c) | jebkuru citu attiecīgo informāciju, kas saistīta ar izsoles norisi. |
| --- | --- |

c)

jebkuru citu attiecīgo informāciju, kas saistīta ar izsoles norisi.

54. pants

Piedāvājumu izskatīšana un līgumslēgšanas tiesību piešķiršana

1.   Iepirkuma iestāde saņem, atver un izskata visus konkursa piedāvājumus saskaņā ar procedūrām, kuras garantē iepirkuma procesa godīgumu un objektivitāti un piedāvājumu konfidencialitāti.

2.   Iepirkuma iestāde nesoda piegādātājus, kuru piedāvājums saņemts pēc noteiktā saņemšanas termiņa, ja kavēšanās notikusi vienīgi iepirkuma iestādes nepareizas rīcības dēļ.

3.   Ja laikposmā no piedāvājumu atvēršanas līdz līgumslēgšanas tiesību piešķiršanai iepirkuma iestāde dod iespēju piegādātājam labot neapzinātas formas kļūdas, iepirkuma iestāde tādu pašu iespēju nodrošina visiem piegādātājiem, kuri piedalās konkursā.

4.   Lai izskatītu tiesību piešķiršanu, piedāvājumam jābūt iesniegtam rakstiski un atvēršanas brīdī jāatbilst pamatprasībām, kas izklāstītas paziņojumos un konkursa dokumentācijā, un tam jābūt no piegādātāja, kurš atbilst dalības nosacījumiem.

5.   Ja vien iepirkuma iestāde nenolemj sabiedrības interesēs līgumslēgšanas tiesības nepiešķirt, tā piešķir līgumslēgšanas tiesības tam piegādātājam, kuru iestāde atzinusi par spējīgu izpildīt līguma noteikumus un kura iesniegtais piedāvājums ir atzīts par visizdevīgāko, balstoties vienīgi uz tiem kritērijiem, kas noteikti paziņojumos un konkursa dokumentācijā, vai kurš piedāvā viszemāko cenu, ja vienīgais kritērijs ir cena.

6.   Ja iepirkuma iestāde saņem konkursa piedāvājumu, kurā cena ir nesamērīgi zemāka par citos iesniegtajos piedāvājumos norādīto cenu, iestāde var konsultēties ar piegādātāju, lai pārliecinātos, ka tas atbilst dalības nosacījumiem un spēj izpildīt līguma noteikumus.

7.   Iepirkuma iestāde neizmanto alternatīvas iespējas, neatceļ iepirkumu, nedz arī maina piešķirtās līgumslēgšanas tiesības tādā veidā, ka tiek apietas šā nolīguma saistības.

55. pants

Iepirkuma informācijas pārredzamība

1.   Iepirkuma iestāde nekavējoties informē piegādātājus, kuri piedalās konkursā, par lēmumiem, kas attiecas uz līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu, un pēc pieprasījuma dara to rakstiski. Saskaņā ar 56. panta 2. un 3. punktu iepirkuma iestāde neizraudzītajam piegādātājam pēc pieprasījuma sniedz paskaidrojumu par iemesliem, kuru dēļ tas nav izraudzīts, un par sekmīgā piegādātāja piedāvājuma salīdzinošajām priekšrocībām.

2.   Ne vēlāk kā 72 dienas pēc tādu līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas, uz ko attiecas šī nodaļa, iepirkuma iestāde publicē paziņojumu attiecīgajā iespiestajā vai elektroniskajā plašsaziņas līdzeklī, kas norādīts III papildinājumā. Ja izmanto vienīgi elektronisku plašsaziņas līdzekli, informācijai jābūt viegli pieejamai pieņemamā laikposmā. Paziņojumā iekļauj vismaz to informāciju, kas minēta šā nolīguma 1. PIELIKUMA VII papildinājumā.

56. pants

Informācijas izpaušana

1.   Pēc otras Puses pieprasījuma Puse nekavējoties sniedz visu informāciju, kas ir vajadzīga, lai noteiktu, vai iepirkuma procedūra veikta godīgi, objektīvi un saskaņā ar attiecīgo nodaļu, tostarp informāciju par sekmīgā piedāvājuma parametriem un salīdzinošajām priekšrocībām. Gadījumos, kad šīs informācijas izpaušana varētu kaitēt konkurencei turpmākos konkursos, Puse, kura saņem minēto informāciju, neizpauž to piegādātājiem, iepriekš neapspriežoties ar Pusi, kas šo informāciju sniegusi, un nesaņemot tās piekrišanu.

2.   Neskarot citus šīs nodaļas noteikumus, Puses, tostarp to iepirkuma iestādes, nesniedz piegādātājiem informāciju, kura varētu kaitēt godīgai konkurencei starp piegādātājiem.

3.   Šīs nodaļas noteikumi neliek Pusēm, tostarp to iepirkuma iestādēm, iestādēm un pārskatīšanas struktūrām, izpaust konfidenciālu informāciju, ja tās izpaušana kavētu tiesībaizsardzību, varētu kaitēt godīgai konkurencei starp piegādātājiem, kaitētu konkrētu personu likumīgajām komerciālajām interesēm, tostarp intelektuālā īpašuma aizsardzībai, vai kā citādi būtu pretrunā sabiedrības interesēm.

57. pants

Vietējās pārskatīšanas procedūras

1.   Puses nodrošina savlaicīgu, efektīvu, pārredzamu un nediskriminējošu administratīvās izskatīšanas procedūru vai izskatīšanu tiesā, kurā piegādātājs var apstrīdēt:

| a) | šīs nodaļas noteikumu pārkāpumu; vai |
| --- | --- |

a)

šīs nodaļas noteikumu pārkāpumu; vai

| b) | kurā piegādātājam nav tiesību tieši apstrīdēt šīs nodaļas noteikumu pārkāpumu saskaņā ar Puses vietējiem tiesību aktiem, to Puses pasākumu neizpildi, ar kuriem īsteno šīs nodaļas noteikumus, |
| --- | --- |

b)

kurā piegādātājam nav tiesību tieši apstrīdēt šīs nodaļas noteikumu pārkāpumu saskaņā ar Puses vietējiem tiesību aktiem, to Puses pasākumu neizpildi, ar kuriem īsteno šīs nodaļas noteikumus,

kas radusies saistībā ar aptverto iepirkumu, kurā piegādātājam ir vai ir bijusi ieinteresētība. Visi apstrīdēšanas procedūras noteikumi ir izklāstīti rakstiski un ir vispārēji pieejami.

2.   Ja piegādātājs saistībā ar aptverto piedāvājumu, kurā tam ir vai ir bijusi ieinteresētība, iesniedz sūdzību par to, ka ir izdarīts pārkāpums vai notikusi neizpilde, kā izklāstīts 1. punktā, attiecīgā Puse mudina savu iepirkuma iestādi un piegādātāju šo jautājumu risināt, savstarpēji apspriežoties. Iepirkuma iestāde objektīvi un savlaicīgi izskata jebkuru šādu sūdzību, neskarot piegādātāja dalību pašreizējā vai turpmākā iepirkumā vai tā tiesības pieprasīt korektīvus pasākumus saskaņā ar administratīvās izskatīšanas procedūru vai izskatīšanu tiesā.

3.   Katram piegādātājam tiek dots pietiekams laiks sagatavot un iesniegt sūdzību, un tas nekādā gadījumā nevar būt mazāks par desmit dienām no brīža, kad apstrīdējuma pamats kļuvis zināms vai kad tam būtu jābūt kļuvušam zināmam piegādātājam.

4.   Puses izveido vai norīko vismaz vienu neitrālu, no tās iepirkuma iestādēm neatkarīgu administratīvu vai tiesas iestādi, kas pieņem un izskata piegādātāju sūdzības, kas radušās aptvertā iepirkuma kontekstā.

5.   Ja sākotnēji sūdzību izskata struktūra, kas nav 4. punktā minētā iestāde, Puse nodrošina, ka piegādātājs var apstrīdēt sākotnējo lēmumu neitrālā administratīvā vai tiesas iestādē, kas ir neatkarīga no iepirkuma iestādes, kuras iepirkums ir apstrīdējuma priekšmets. Iestāde, kas izskata lietu atkārtoti un kas nav tiesa, ir vai nu pakļauta tiesas iestāžu uzraudzībai, vai arī tai ir procesuālas garantijas, kurās paredzēts, ka:

| a) | iepirkuma iestāde rakstiski atbild uz sūdzību un sniedz visus attiecīgos dokumentus iestādei, kas lietu izskata atkārtoti; |
| --- | --- |

a)

iepirkuma iestāde rakstiski atbild uz sūdzību un sniedz visus attiecīgos dokumentus iestādei, kas lietu izskata atkārtoti;

| b) | procesa dalībniekiem (turpmāk “dalībnieki”) ir tiesības tikt uzklausītiem, pirms iestāde, kas lietu izskata atkārtoti, pieņem lēmumu par sūdzību; |
| --- | --- |

b)

procesa dalībniekiem (turpmāk “dalībnieki”) ir tiesības tikt uzklausītiem, pirms iestāde, kas lietu izskata atkārtoti, pieņem lēmumu par sūdzību;

| c) | dalībnieki var tikt pārstāvēti un pavadīti; |
| --- | --- |

c)

dalībnieki var tikt pārstāvēti un pavadīti;

| d) | dalībnieki var piedalīties visos tiesas procesos; |
| --- | --- |

d)

dalībnieki var piedalīties visos tiesas procesos;

| e) | dalībniekiem ir tiesības pieprasīt, lai tiesas process būtu publisks un lai tajā varētu piedalīties liecinieki; un |
| --- | --- |

e)

dalībniekiem ir tiesības pieprasīt, lai tiesas process būtu publisks un lai tajā varētu piedalīties liecinieki; un

| f) | lēmumi vai ieteikumi attiecībā uz piegādātāju sūdzībām tiktu sniegti savlaicīgi, rakstiski un tajos tiktu izskaidrots katra lēmuma vai ieteikuma pamatojums. |
| --- | --- |

f)

lēmumi vai ieteikumi attiecībā uz piegādātāju sūdzībām tiktu sniegti savlaicīgi, rakstiski un tajos tiktu izskaidrots katra lēmuma vai ieteikuma pamatojums.

6.   Puses pieņem vai patur spēkā procedūras, kurās paredz:

| a) | nekavējošus starpposma pasākumus, lai saglabātu piegādātājam iespēju piedalīties iepirkumā. Minēto starpposma pasākumu rezultātā var tikt apturēts iepirkuma process. Procedūrās var paredzēt, ka, pieņemot lēmumu par to, vai šādi pasākumi jāpiemēro, var ņemt vērā sevišķi svarīgas nelabvēlīgas sekas saistībā ar attiecīgajām interesēm, tostarp sabiedrības interesēm. Pamatojumu pasākumu nepiemērošanai sniedz rakstiski; un |
| --- | --- |

a)

nekavējošus starpposma pasākumus, lai saglabātu piegādātājam iespēju piedalīties iepirkumā. Minēto starpposma pasākumu rezultātā var tikt apturēts iepirkuma process. Procedūrās var paredzēt, ka, pieņemot lēmumu par to, vai šādi pasākumi jāpiemēro, var ņemt vērā sevišķi svarīgas nelabvēlīgas sekas saistībā ar attiecīgajām interesēm, tostarp sabiedrības interesēm. Pamatojumu pasākumu nepiemērošanai sniedz rakstiski; un

| b) | korektīvus pasākumus vai kompensāciju par zaudējumiem vai nodarīto kaitējumu, kuri var aprobežoties vai nu ar konkursa sagatavošanas izmaksām, vai izmaksām, kas saistītas ar apstrīdēšanu, vai arī abām šīm izmaksām, ja iestāde, kas lietu izskata atkārtoti, ir konstatējusi, ka ir noticis pārkāpums vai neizpilde, kā izklāstīts 1. punktā. |
| --- | --- |

b)

korektīvus pasākumus vai kompensāciju par zaudējumiem vai nodarīto kaitējumu, kuri var aprobežoties vai nu ar konkursa sagatavošanas izmaksām, vai izmaksām, kas saistītas ar apstrīdēšanu, vai arī abām šīm izmaksām, ja iestāde, kas lietu izskata atkārtoti, ir konstatējusi, ka ir noticis pārkāpums vai neizpilde, kā izklāstīts 1. punktā.

58. pants

Turpmākas sarunas

1.   Puses ik gadu pārskatīs, vai šīs nodaļas noteikumi darbojas efektīvi un vai iepirkuma tirgi ir abpusēji atvērti. Ne vēlāk kā vienu gadu pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Puses sāks sarunas par aptverto iestāžu saraksta(-u) paplašināšanu, kuri pievienoti šā nolīguma 1. pielikuma I papildinājuma 2. papildpielikumā.

2.   PTO iestāšanās sarunu kontekstā Irāka atzīs savas saistības pievienoties daudzpusējam Nolīgumam par valsts iepirkumu (turpmāk “GPA”).

59. pants

Asimetriskais režīms un pārejas posma pasākumi

Ņemot vērā attīstības, finanšu un tirdzniecības vajadzības, Irāka gūs labumu no šāda pārejas posma pasākuma: Irāka var noteikt cenu priekšrocību pagaidu programmu, kurā ietverta cenu starpība par 5 % precēm un pakalpojumiem un par 10 % būvdarbiem un kuru piemēro piegādēm un pakalpojumiem, ko sniedz vienīgi Irākas piegādātāji.

Cenu priekšrocību programma tiks pakāpeniski atcelta desmit gados kopš šā nolīguma spēkā stāšanās.

III   nodaļa

Intelektuālā īpašuma aizsardzība

60. pants

Saistību būtība un joma

1.   Saskaņā ar šā panta un šā nolīguma 2. pielikuma noteikumiem Irāka piecos gados kopš šā nolīguma stāšanās spēkā pieņem tiesību aktus, lai nodrošinātu intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesību efektīvu aizsardzību atbilstoši visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem, tostarp noteikumiem, kas paredzēti Nolīgumā par intelektuālā īpašuma tiesību aspektiem saistībā ar tirdzniecību (turpmāk “TRIPS nolīgums”), kurš iekļauts PTO nolīguma I.C pielikumā, kā arī efektīvus līdzekļus minēto tiesību piemērošanai.

2.   Trīs gados pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Irāka pievienojas tām daudzpusējām konvencijām par intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesībām, kas minētas šā nolīguma 2. pielikuma 2. punktā, kuru puses ir dalībvalstis vai ko dalībvalstis piemēro faktiski saskaņā ar šo konvenciju attiecīgiem noteikumiem.

3.   Trīs gados pēc nolīguma stāšanās spēkā Irāka ievēro daudzpusējās konvencijas par intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesībām, kas minētas šā nolīguma 2. pielikuma 3. punktā, kuru puses ir viena vai vairākas dalībvalstis vai ko viena vai vairākas dalībvalstis piemēro faktiski saskaņā ar šo konvenciju attiecīgiem noteikumiem.

4.   Puses regulāri pārskata šā panta un šā nolīguma 2. pielikuma noteikumu īstenošanu. Izstrādājot tiesību aktus vai gadījumā, ja intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma jomā rodas problēmas, kas skar tirdzniecības nosacījumus, pēc jebkuras Puses pieprasījuma rīko steidzamas apspriedes, lai rastu savstarpēji pieņemamus risinājumus. Ne vēlāk kā trīs gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā Puses sāks sarunas par sīkāk izstrādātiem IĪT noteikumiem.

5.   Katra Puse piešķir otras Puses valstspiederīgajiem režīmu, kas nav mazāk labvēlīgs par režīmu, ko tās piešķir saviem valstspiederīgajiem attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, ievērojot izņēmumus, kas jau ir paredzēti starptautiskajos dokumentos, kas ir iekļauti vai kuri laiku pa laikam varētu tikt iekļauti šā nolīguma 2. pielikumā, un to dara no brīža, kad tos ratificējusi minētā Puse.

6.   No šā nolīguma stāšanās spēkā Irāka attiecībā uz intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesību ievērošanu un aizsardzību piešķir Savienības uzņēmumiem un valstspiederīgajiem ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, ko tā piešķir jebkurai trešai valstij saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem.

VI   IEDAĻA

Strīdu izšķiršana

I   nodaļa

Mērķis un darbības joma

61. pants

Mērķis

Šīs iedaļas mērķis ir novērst un atrisināt visus strīdus starp Pusēm, lai, ja tas ir iespējams, panāktu savstarpēji saskaņotu risinājumu.

62. pants

Darbības joma

Šo iedaļu piemēro attiecībā uz visiem strīdiem, kas izriet no nolīguma II sadaļas noteikumu interpretācijas un piemērošanas, ja vien nepārprotami nav noteikts citādi.

II   nodaļa

Apspriešanās

63. pants

Apspriešanās

1.   Puses cenšas atrisināt strīdus, kas rodas saistībā ar 62. pantā minēto noteikumu interpretāciju un piemērošanu, labā ticībā sākot apspriešanos ar mērķi panākt tūlītēju, objektīvu un savstarpēji saskaņotu risinājumu.

2.   Puse ierosina apspriešanos, nosūtot otrai Pusei rakstisku pieprasījumu, kura kopiju iesniedz Sadarbības komitejai, norādot aplūkojamo pasākumu un 62. pantā minētos noteikumus, kuri, pēc tās domām, ir piemērojami.

3.   Apspriešanos rīko 30 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas, un tā notiek atbildētājas Puses teritorijā, ja vien Puses nevienojas citādi. Apspriešanos uzskata par pabeigtu 30 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas, ja vien abas Puses nevienojas to turpināt. Visa informācija, kas izpausta apspriešanās laikā, ir konfidenciāla.

4.   Apspriešanos par steidzamiem jautājumiem, tostarp tādiem, kas attiecas uz ātrbojīgām vai sezonālām precēm, rīko 15 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas, un to uzskata par pabeigtu 15 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas.

5.   Ja apspriešanās nenotiek attiecīgi 3. vai 4. punktā noteiktajos termiņos vai ja tā ir pabeigta, bet nav panākta vienošanās par savstarpēji saskaņotu risinājumu, prasītāja Puse var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju saskaņā ar 64. pantu.

III   nodaļa

Strīdu izšķiršanas procedūras

64. pants

Šķīrējtiesas procesa uzsākšana

1.   Ja Pusēm nav izdevies atrisināt strīdu apspriežu ceļā, kā paredzēts 63. pantā, prasītāja Puse var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju.

2.   Pieprasījums izveidot šķīrējtiesas kolēģiju iesniedzams rakstiski atbildētājai Pusei un Sadarbības komitejai. Prasītāja Puse pieprasījumā apraksta aplūkojamo pasākumu un tādā veidā, kas atspoguļo sūdzības juridisko pamatu, izskaidro, kāpēc attiecīgais pasākums ir 62. pantā minēto noteikumu pārkāpums.

65. pants

Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana

1.   Šķīrējtiesas kolēģijā ir trīs šķīrējtiesneši.

2.   Desmit dienās pēc tam, kad Sadarbības komitejai iesniegts pieprasījums izveidot šķīrējtiesas kolēģiju, Puses apspriežas, lai panāktu vienošanos par tās sastāvu.

3.   Ja Puses 2. punktā noteiktajā termiņā nespēj vienoties par tās sastāvu, jebkura no Pusēm var lūgt Sadarbības komitejas priekšsēdētāju vai viņa deleģētu personu ar izlozes palīdzību izvēlēties visus trīs locekļus no saraksta, kas izveidots saskaņā ar 78. pantu: vienu personu no to personu loka, ko ierosina prasītāja Puse, vienu personu no to personu loka, ko ierosina atbildētāja Puse, un vienu personu – no to personu loka, ko Puses izvēlējušās par priekšsēdētāju. Ja Puses vienojas par vienu vai vairākiem šķīrējtiesas kolēģijas locekļiem, atlikušos locekļus izraugās tādā pašā kārtībā no piemērojamā kolēģijas locekļu saraksta.

4.   Sadarbības komitejas priekšsēdētājs vai viņa deleģēta persona izraugās šķīrējtiesnešus piecās dienās pēc 3. punktā minētā jebkuras Puses pieprasījuma un katras Puses pārstāvja klātbūtnē.

5.   Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas diena ir visu triju šķīrējtiesnešu izraudzīšanās diena.

6.   Ja kāds no 78. pantā paredzētajiem sarakstiem netiek izveidots tad, kad tiek iesniegts pieprasījums saskaņā ar 3. punktu, šos trīs šķīrējtiesnešus izvēlas ar izlozes palīdzību no to personu saraksta, ko oficiāli bija ierosinājusi viena vai abas Puses.

66. pants

Šķīrējtiesas kolēģijas starpposma ziņojums

Šķīrējtiesas kolēģija ne vēlāk kā 90 dienās no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas iesniedz Pusēm starpposma ziņojumu, kurā izklāstīti konstatētie fakti, attiecīgo noteikumu piemērojamība un galvenais pamatojums šķīrējtiesas secinājumiem un ieteikumiem. Puses 15 dienās no paziņošanas var iesniegt rakstisku pieprasījumu šķīrējtiesas kolēģijai, lai tā pārskatītu konkrētus starpposma ziņojuma aspektus. Šķīrējtiesas kolēģijas galīgā nolēmuma secinājumi ietver pietiekamu motivāciju argumentiem, kas izvirzīti starpposma pārskata posmā, un tajā sniegtas skaidras atbildes uz abu Pušu jautājumiem un piezīmēm.

67. pants

Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmums

1.   Šķīrējtiesa 120 dienās pēc šķīrējtiesas izveidošanas dienas savu nolēmumu paziņo Pusēm un Sadarbības komitejai. Ja tā uzskata, ka šo termiņu nav iespējams ievērot, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam par to rakstiski jāpaziņo Pusēm un Sadarbības komitejai, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesas kolēģija plāno pabeigt darbu. Nolēmumu nekādā gadījumā nedrīkst paziņot vēlāk kā 150 dienas pēc šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas.

2.   Steidzamības gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, šķīrējtiesas kolēģija dara visu, lai paziņotu nolēmumu 60 dienās no tās izveidošanas dienas. Nekādos apstākļos tas nedrīkst aizņemt vairāk kā 75 dienas no tās izveidošanas. Šķīrējtiesas kolēģija 10 dienās pēc tās izveidošanas var sniegt prejudiciālu nolēmumu par to, vai tā uzskata lietu par steidzamu.

68. pants

Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpilde

Puses veic visus vajadzīgos pasākumus, lai labā ticībā izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu, un cenšas vienoties par nolēmuma izpildes termiņu.

69. pants

Pieņemamais nolēmuma izpildes termiņš

1.   Ne vēlāk kā 30 dienas pēc tam, kad šķīrējtiesa nolēmumu paziņojusi Pusēm, atbildētāja Puse paziņo prasītājai Pusei un Sadarbības komitejai, cik daudz laika tai būs vajadzīgs, lai izpildītu nolēmumu (turpmāk “pieņemamais termiņš”), ja nolēmuma tūlītēja izpilde nav iespējama.

2.   Ja Pušu starpā ir domstarpības par pieņemamo termiņu šķīrējtiesas nolēmuma izpildei, prasītāja Puse 20 dienās pēc tam, kad atbildētāja Puse iesniegusi paziņojumu saskaņā ar 1. punktu, rakstiski pieprasa šķīrējtiesas kolēģijai sākotnējā sastāvā noteikt pieņemamā termiņa ilgumu. Par šādu pieprasījumu vienlaicīgi paziņo otrai Pusei un Sadarbības komitejai. Šķīrējtiesas kolēģija 20 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo savu nolēmumu Pusēm un Sadarbības komitejai.

3.   Ja šķīrējtiesas kolēģija sākotnējā sastāvā vai daži tās locekļi nevar piedalīties jaunā sanāksmē, piemēro 65. pantā noteikto kārtību. Nolēmuma paziņošanas termiņš ir 35 dienas no 2. punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas dienas.

4.   Puses, savstarpēji vienojoties, var pagarināt pieņemamo termiņu.

70. pants

Visu to pasākumu pārskatīšana, kas veikti šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpildei

1.   Atbildētāja Puse līdz pieņemamā termiņa beigām paziņo otrai Pusei un Sadarbības komitejai par visiem pasākumiem, ko tā veikusi, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu.

2.   Ja Pusēm ir domstarpības par to, vai pasākums, kas paziņots saskaņā ar 1. punktu, atbilst 62. panta noteikumiem, prasītāja Puse var rakstiski pieprasīt šķīrējtiesas kolēģijai sākotnējā sastāvā izlemt šo jautājumu. Šādā pieprasījumā apraksta aplūkojamo pasākumu un izskaidro, kādā veidā minētais pasākums nav saderīgs ar 62. pantā minētajiem noteikumiem. Šķīrējtiesas kolēģija paziņo nolēmumu 45 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas.

3.   Ja šķīrējtiesas kolēģija sākotnējā sastāvā vai daži tās locekļi nevar piedalīties jaunā sanāksmē, piemēro 65. pantā noteikto kārtību. Nolēmuma paziņošanas termiņš ir 60 dienas no 2. punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas dienas.

71. pants

Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi nolēmuma neizpildes gadījumā

1.   Ja atbildētāja Puse līdz pieņemamā termiņa beigām nepaziņo par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu, vai ja šķīrējtiesas kolēģija nolemj, ka saskaņā ar 70. panta 1. punktu paziņotais pasākums nav saderīgs ar minētās Puses saistībām atbilstoši 62. panta noteikumiem, atbildētāja Puse iesniedz pagaidu kompensācijas piedāvājumu, ja to pieprasa prasītāja Puse.

2.   Ja 30 dienās pēc pieņemamā termiņa beigām nav panākta vienošanās par kompensāciju vai ja pasākums, kas veikts, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu atbilstoši 70. pantam, nav saderīgs ar 62. panta noteikumiem, prasītāja Puse pēc tam, kad tā paziņojusi otrai Pusei un Sadarbības komitejai, ir tiesīga apturēt saistību izpildi, kuras izriet no jebkura 62. panta noteikuma, ciktāl tas atbilst pārkāpuma izraisītajam anulējumam vai kaitējumam. Prasītāja Puse var īstenot apturēšanu 10 dienas pēc paziņojuma dienas, ja vien atbildētāja Puse nav pieprasījusi šķīrējtiesu saskaņā ar 3. punktu.

3.   Ja atbildētāja Puse uzskata, ka apturēšanas līmenis nav līdzvērtīgs pārkāpuma izraisītajam anulējumam vai samazinājumam, tā var rakstiski pieprasīt šķīrējtiesas kolēģijai sākotnējā sastāvā izlemt šo jautājumu. Par šādu pieprasījumu prasītājai Pusei un Sadarbības komitejai paziņo pirms 2. punktā minētā 10 dienu termiņa beigām. Šķīrējtiesas kolēģija sākotnējā sastāvā 30 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo Pusēm un Sadarbības komitejai savu nolēmumu attiecībā uz saistību apturēšanas līmeni. Saistību izpildi neaptur, kamēr šķīrējtiesas kolēģija sākotnējā sastāvā nav paziņojusi nolēmumu, un saistību izpildes apturēšana ir saderīga ar šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu.

4.   Ja šķīrējtiesas kolēģija sākotnējā sastāvā vai daži tās locekļi nevar piedalīties jaunā sanāksmē, piemēro 65. pantā noteikto kārtību. Nolēmuma paziņošanas termiņš ir 45 dienas no 3. punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas dienas.

5.   Saistību izpildi aptur uz laiku un piemēro tikai tik ilgi, kamēr pasākums, par kuru konstatēts, ka tas nav saderīgs ar 62. pantā minētajiem noteikumiem, nav atsaukts vai grozīts, lai tas atbilstu minētajiem noteikumiem saskaņā ar 72. pantu, vai tik ilgi, kamēr Puses nav vienojušās atrisināt strīdu.

72. pants

To nolēmuma izpildes pasākumu pārskatīšana, kas pieņemti pēc saistību izpildes apturēšanas

1.   Atbildētāja Puse paziņo prasītājai Pusei un Sadarbības komitejai par visiem pasākumiem, ko tā veikusi, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu, kā arī par tās pieprasījumu pārtraukt saistību apturēšanu, ko piemēro prasītāja Puse.

2.   Ja Puses 30 dienās no paziņojuma iesniegšanas dienas nevienojas par paziņotā pasākuma atbilstību 62. panta noteikumiem, prasītāja Puse rakstiski pieprasa izlemt šo jautājumu šķīrējtiesas kolēģijai sākotnējā sastāvā. Par šādu pieprasījumu vienlaicīgi paziņo atbildētājai Pusei un Sadarbības komitejai. Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu 45 dienās pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo Pusēm un Sadarbības komitejai. Ja šķīrējtiesas kolēģija nolemj, ja jebkurš pasākums, kas veikts, lai izpildītu nolēmumu, atbilst 62. panta noteikumiem, saistību izpildes apturēšanu izbeidz.

3.   Ja šķīrējtiesas kolēģija sākotnējā sastāvā vai daži tās locekļi nevar piedalīties jaunā sanāksmē, piemēro 65. pantā noteikto kārtību. Nolēmuma paziņošanas termiņš ir 60 dienas no 2. punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas dienas.

73. pants

Savstarpēji saskaņots risinājums

Puses jebkurā laikā var panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu strīdā atbilstīgi šai iedaļai. Tās par šādu risinājumu paziņo Sadarbības padomei un šķīrējtiesas kolēģijai. Pēc tam, kad ir paziņots par savstarpēji saskaņoto risinājumu, šķīrējtiesas kolēģija beidz savu darbību, un procedūra tiek izbeigta.

74. pants

Reglaments

1.   Šajā iedaļā paredzētās strīdu izšķiršanas procedūras regulē reglaments un rīcības kodekss, ko pieņem Sadarbības komiteja.

2.   Puses var lemt par izmaiņām reglamentā un rīcības kodeksā.

3.   Saskaņā ar reglamentu šķīrējtiesas sēdes ir atklātas.

75. pants

Informācija un tehniskās konsultācijas

Šķīrējtiesa pēc Puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var iegūt ziņas no jebkura avota, kuru tā uzskata par pieņemamu šķīrējtiesas procesam, tostarp no strīdā iesaistītajām Pusēm. Šķīrējtiesas kolēģijai ir arī tiesības pēc sava ieskata lūgt ekspertu attiecīgo viedokli. Šādi iegūtā informācija jādara zināma Pusēm, un tām jādod iespēja izteikt piezīmes. Ieinteresētajām fiziskajām personām vai juridiskajām personām, kas veic uzņēmējdarbību Pušu teritorijā, saskaņā ar reglamentu ir tiesības iesniegt šķīrējtiesas kolēģijai amicus curiae rezumējumus.

76. pants

Interpretācijas noteikumi

Šķīrējtiesas kolēģija interpretē 62. panta noteikumus saskaņā ar starptautisko publisko tiesību ierastajām interpretācijas normām, tostarp Vīnes Konvencijā par starptautiskajām līgumtiesībām apkopotajām normām. Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumi nevar paplašināt vai sašaurināt 62. pantā paredzētās tiesības un pienākumus.

77. pants

Šķīrējtiesas kolēģijas lēmumi un nolēmumi

1.   Šķīrējtiesas kolēģija dara visu iespējamo, lai ikvienu lēmumu pieņemtu vienprātīgi. Ja tomēr lēmumu nevar pieņemt vienprātīgi, attiecīgo jautājumu izšķir ar vairākuma balsojumu. Tomēr šķīrējtiesnešu atšķirīgie viedokļi nekādā gadījumā netiek publiskoti.

2.   Visi šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumi ir saistoši Pusēm, un tie nerada tiesības, kā arī neuzliek pienākumus fiziskām vai juridiskām personām. Nolēmumā izklāstīta konstatētos faktus, šā nolīguma attiecīgo noteikumu piemērojamību un galveno pamatojumu šķīrējtiesas konstatējumiem un secinājumiem. Sadarbības komiteja pilnībā publisko šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumus, ja vien tā nenolemj citādi, lai nodrošinātu ar uzņēmējdarbību saistītās informācijas konfidencialitāti.

IV   nodaļa

Vispārīgie noteikumi

78. pants

Šķīrējtiesnešu saraksts

1.   Sadarbības komiteja ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā izveido 15 personu sarakstu, kuras vēlas un ir spējīgas strādāt par šķīrējtiesnešiem. Katra Puse ierosina piecas personas, kas darbosies kā šķīrējtiesneši. Turklāt abas Puses izraugās piecas personas, kas nav nevienas Puses valstspiederīgie un kuras būs šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētāji. Sadarbības komiteja nodrošina, lai saraksts vienmēr tiktu uzturēts šādā līmenī.

2.   Šķīrējtiesnešiem ir speciālas zināšanas vai pieredze tieslietās un starptautiskajā tirdzniecībā. Tie ir neatkarīgi, rīkojas patstāvīgi un nepieņem norādījumus no organizācijām vai valdības, tie nav saistīti ar Pušu valdībām un ievēro rīcības kodeksu.

79. pants

Saistība ar PTO saistībām

1.   Līdz Irākas Republika iestājas PTO, šķīrējtiesu kolēģijas, pieņemot nolēmumu par iespējamu pārkāpumu attiecībā uz kādu noteikumu, kas minēts 62. pantā un ietver kādu no PTO nolīguma noteikumiem vai atsaucas uz to, pieņem interpretāciju, kas ir pilnīgā saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas Strīdu izšķiršanas organizācijas attiecīgajiem lēmumiem.

2.   Irākai iestājoties PTO, piemēro 3. līdz 6. punktu.

3.   Tiesības izmantot šīs iedaļas noteikumus par strīdu izšķiršanu neskar nevienu darbību PTO ietvaros, tostarp strīdu izšķiršanas darbību.

4.   Tomēr, ja kāda no Pusēm ir sākusi strīda izšķiršanas procesu par kādu konkrētu pasākumu atbilstīgi šā nolīguma 64. panta 1. punktam vai PTO nolīgumam, tā nevar sākt strīda izšķiršanas procesu par to pašu pasākumu otrā forumā, pirms nav beidzies pirmais process. Turklāt Puses nevar vērsties abās tiesās jautājumā par tādu saistību neievērošanu, kuras atbilstoši šim nolīgumam un PTO nolīgumam ir pilnīgi vienādas. Tādā gadījumā, tiklīdz ir uzsākts strīda izšķiršanas process, Puse otrai tiesai neiesniedz prasību par tādas pašas saistības neizpildi atbilstoši otram nolīgumam, ja vien izvēlētajā tiesā procesuālu vai juridisku iemeslu dēļ nav iespējams izdarīt secinājumus par prasību, kuras priekšmets ir minētās saistības neizpilde.

5.   Šā panta 4. punkta nolūkā:

| a) | strīdu izšķiršanas procedūras saskaņā ar PTO nolīgumu uzskata par uzsāktām, kad viena Puse pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju atbilstoši DSU 6. pantam, un tos uzskata par pabeigtiem, kad strīdu izšķiršanas iestāde pieņem kolēģijas ziņojumu un attiecīgā gadījumā apelācijas iestādes ziņojumu atbilstīgi DSU 16. pantam un 17. panta 14. punktam; |
| --- | --- |

a)

strīdu izšķiršanas procedūras saskaņā ar PTO nolīgumu uzskata par uzsāktām, kad viena Puse pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju atbilstoši DSU 6. pantam, un tos uzskata par pabeigtiem, kad strīdu izšķiršanas iestāde pieņem kolēģijas ziņojumu un attiecīgā gadījumā apelācijas iestādes ziņojumu atbilstīgi DSU 16. pantam un 17. panta 14. punktam;

| b) | par strīda izšķiršanas procedūru saskaņā ar šo iedaļu uzskata procesu, kas uzsākts, vienai Pusei pieprasot izveidot šķīrējtiesas kolēģiju atbilstoši 64. panta 1. punktam, un ir pabeigts tad, kad šķīrējtiesas kolēģija paziņo savu nolēmumu pusēm un Sadarbības komitejai saskaņā ar 67. pantu. |
| --- | --- |

b)

par strīda izšķiršanas procedūru saskaņā ar šo iedaļu uzskata procesu, kas uzsākts, vienai Pusei pieprasot izveidot šķīrējtiesas kolēģiju atbilstoši 64. panta 1. punktam, un ir pabeigts tad, kad šķīrējtiesas kolēģija paziņo savu nolēmumu pusēm un Sadarbības komitejai saskaņā ar 67. pantu.

6.   Šīs iedaļas noteikumi neliedz Pusei apturēt saistību izpildi, ko atļauj PTO strīdu izšķiršanas iestāde. PTO nolīgumu neizmanto, lai liegtu kādai no Pusēm apturēt šā nolīguma II sadaļā paredzēto saistību izpildi.

80. pants

Termiņi

1.   Visus šajā iedaļā noteiktos termiņus, tostarp šķīrējtiesas kolēģiju nolēmumu paziņošanas termiņus, skaita kalendārajās dienās, un pirmā diena ir diena pēc darbības vai fakta, uz ko tie attiecas.

2.   Jebkuru šajā iedaļā minēto termiņu var pagarināt, Pusēm savstarpēji vienojoties.

III   SADAĻA

SADARBĪBAS JOMAS

81. pants

Finansiālā un tehniskā palīdzība

1.   Lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, Irāka saņem no Savienības finansiālo un tehnisko palīdzību dotāciju veidā, lai paātrinātu Irākas ekonomisko un politisko pārveidi.

2.   Šī palīdzība ir ietverta Savienības attīstības sadarbībā, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes attiecīgajos noteikumos.

Savienības finansiālās palīdzības mērķus un jomas nosaka indikatīvajā programmā, kas atspoguļo noteiktās prioritātes, par kurām Pusēm jāvienojas, ņemot vērā Irākas attīstības vajadzības un stratēģijas, nozaru absorbcijas spēju un reformu virzību.

3.   Puses nodrošina, ka Savienības sniegtā tehniskā palīdzība tiek cieši koordinēta ar palīdzību, ko sniedz no citiem avotiem. Savienības attīstības sadarbības politikas un starptautiskās darbības mērķis ir sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades attīstības mērķus un galvenos attīstības mērķus un principus saistībā ar ANO un citām kompetentām starptautiskām organizācijām. Īstenojot Savienības attīstības politiku, pilnībā ņem vērā atbalsta efektivitātes principus, tostarp Parīzes 2005. gada 2. marta deklarāciju un Akras rīcības programmu.

4.   Neskarot noteikumus par savstarpēju juridisko palīdzību, Puse, kas saņem tehnisko vai finansiālo palīdzību, nekavējoties atbild uz administratīvās sadarbības pieprasījumiem, ko iesniegušas otras Puses kompetentās iestādes, lai izvērstu cīņu pret krāpšanu un pārkāpumiem saistībā ar palīdzību, ko sniedz Savienība.

5.   Irākas valdība nodrošina kontaktpunkta izveidi krāpšanas apkarošanai. Šis kontaktpunkts ir atbildīgs par efektīvu sadarbību ar Savienības iestādēm un struktūrām, tostarp ar Eiropas Revīzijas palātu un Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai, īpaši attiecībā uz to revīzijas un kontroles pasākumu īstenošanu Savienības finansiālo interešu aizsardzības jomā.

82. pants

Sadarbība sociālās un cilvēku attīstības jomā

Sadarbība šajā jomā nostiprinās globalizācijas sociālo aspektu un atgādinās par saikni starp sociālo un ekonomisko attīstību, kā arī ilgtspējīgu attīstību no vides viedokļa. Ar sadarbību tiks arī uzsvērts tas, cik svarīgi ir mazināt nabadzību, popularizēt cilvēktiesības un pamatbrīvības visiem, tostarp vismazāk aizsargātajām iedzīvotāju grupām un pārvietotajām personām, un reaģēt uz veselības, izglītības un nodarbinātības vajadzībām. Sadarbības pasākumu mērķis visās minētajās jomās jo īpaši būs pievērsties spēju veidošanai un iestāžu izveidei, ievērojot iekļaušanas, labas pārvaldības un pareizas un pārredzamas vadības principus.

83. pants

Izglītība, mācības un jaunatne

1.   Puses apņemas veicināt sadarbību izglītības, mācību un jaunatnes jomā, lai panāktu abpusēju izdevīgumu, ņemot vērā līdzekļu pieejamību un dzimumu līdztiesības popularizēšanu.

2.   Puses īpaši veicina informācijas, zinātības, studentu, zinātnieku, tehnisko resursu, jauniešu un gados jaunu darba ņēmēju apmaiņu un spēju nostiprināšanu, izmantojot iespējas, ko nodrošina pašreizējās sadarbības programmas, kā arī pieredzi, ko abas Puses ir guvušas šajā jomā.

3.   Nolūkā atbalstīt izcilību un savu izglītības sistēmu internacionalizāciju, izmantojot tādus līdzekļus kā programma Erasmus Mundus, abas Puses arī vienojas padarīt ciešāku sadarbību starp augstākās izglītības iestādēm.

84. pants

Nodarbinātība un sociālā attīstība

1.   Puses vienojas pastiprināt sadarbību nodarbinātības un sociālo jautājumu jomā, tostarp sadarbību tādos jautājumos kā sociālā kohēzija, cienīgs darbs, veselība un drošība darbavietā, nodarbinātības tiesību akti, sociālais dialogs, cilvēkresursu attīstība un dzimumu līdztiesība, nolūkā veicināt pilnīgu un ražīgu nodarbinātību un cienīgu darbu visiem, kas ir ilgtspējīgas attīstības un nabadzības mazināšanas svarīgi aspekti.

2.   Puses atkārtoti apstiprina apņemšanos popularizēt un efektīvi īstenot starptautiski atzītus darba un sociālos standartus. Visos pasākumos, ko Puses īsteno saskaņā ar šo nolīgumu, tiek ņemta vērā attiecīgo daudzpusējo nolīgumu īstenošana sociālajā un nodarbinātības jomā.

3.   Sadarbības veidi var, inter alia, ietvert konkrētas programmas un projektus pēc savstarpējas vienošanās, kā arī dialogu, spēju veidošanu, sadarbību un iniciatīvas savstarpēju interešu jautājumos divpusējā un daudzpusējā līmenī.

4.   Puses vienojas iesaistīt dialogā un sadarbībā sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

85. pants

Pilsoniskā sabiedrība

Puses atzīst organizētas pilsoniskās sabiedrības, jo īpaši akadēmisko aprindu un saikņu starp ideju laboratorijām, nozīmi un potenciālo ieguldījumu dialogā un sadarbības procesā saskaņā ar šo nolīgumu un vienojas veicināt efektīvu dialogu ar organizētu pilsonisko sabiedrību un tās efektīvu līdzdalību.

86. pants

Cilvēktiesības

1.   Puses vienojas sadarboties cilvēktiesību popularizēšanā un efektīvā aizsardzībā, tostarp saistībā ar starptautisko cilvēktiesību dokumentu ratifikāciju un īstenošanu, un tehniskās palīdzības sniegšanā, un attiecīgā gadījumā mācību un spēju veidošanas jomā. Puses apzinās, ka jebkādas sadarbības un attīstības programmas ietekme būs neliela, ja tās neaizsargās, nepalielinās un neievēros cilvēktiesības.

2.   Sadarbība cilvēktiesību jomā, inter alia, var ietvert:

| a) | valstu cilvēktiesību nostiprināšanu saistībā ar iestādēm un nevalstiskām organizācijām, kuras darbojas šajā jomā; |
| --- | --- |

a)

valstu cilvēktiesību nostiprināšanu saistībā ar iestādēm un nevalstiskām organizācijām, kuras darbojas šajā jomā;

| b) | cilvēktiesību popularizēšanas un izglītības nodrošināšanu valsts un vietējā līmenī attiecībā uz sieviešu un bērnu tiesībām, īpaši valsts pārvaldē, tiesu iestādēs un tiesībaizsardzības struktūrās; |
| --- | --- |

b)

cilvēktiesību popularizēšanas un izglītības nodrošināšanu valsts un vietējā līmenī attiecībā uz sieviešu un bērnu tiesībām, īpaši valsts pārvaldē, tiesu iestādēs un tiesībaizsardzības struktūrās;

| c) | Irākas tiesību aktu izstrādi atbilstoši starptautiskajiem tiesību aktiem humāno tiesību un cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

c)

Irākas tiesību aktu izstrādi atbilstoši starptautiskajiem tiesību aktiem humāno tiesību un cilvēktiesību jomā;

| d) | sadarbību un informācijas apmaiņu ar Apvienoto Nāciju Organizācijas institūcijām, kas saistītas ar cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

d)

sadarbību un informācijas apmaiņu ar Apvienoto Nāciju Organizācijas institūcijām, kas saistītas ar cilvēktiesībām;

| e) | atbalstu Irākas valdības centieniem nodrošināt piemērotu dzīves līmeni Irākas pilsoņiem un bez diskriminācijas aizsargāt viņu politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības; |
| --- | --- |

e)

atbalstu Irākas valdības centieniem nodrošināt piemērotu dzīves līmeni Irākas pilsoņiem un bez diskriminācijas aizsargāt viņu politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības;

| f) | atbalstu nacionālajam izlīgumam un cīņai pret nesodāmību; |
| --- | --- |

f)

atbalstu nacionālajam izlīgumam un cīņai pret nesodāmību;

| g) | visaptveroša dialoga izveidi par cilvēktiesībām. |
| --- | --- |

g)

visaptveroša dialoga izveidi par cilvēktiesībām.

87. pants

Sadarbība rūpniecības un mazo un vidējo uzņēmumu politikas jomā

1.   Sadarbības mērķis šajā jomā ir atvieglot Irākas rūpniecības pārstrukturēšanu un modernizāciju, veicinot tās konkurētspēju un izaugsmi, un radīt labvēlīgus apstākļus abpusēji izdevīgai sadarbībai starp Irākas un Savienības rūpniecību.

A.   Vispārīgi jautājumi

2.   Sadarbība:

| a) | veicina Irākas visaptverošu rūpniecības stratēģiju, kurā ņemts vērā publiskā un privātā sektora rūpniecības uzņēmumu reālais pašreizējais stāvoklis; |
| --- | --- |

a)

veicina Irākas visaptverošu rūpniecības stratēģiju, kurā ņemts vērā publiskā un privātā sektora rūpniecības uzņēmumu reālais pašreizējais stāvoklis;

| b) | mudina Irāku pārstrukturēt un modernizēt savu rūpniecību saskaņā ar noteikumiem, kas nodrošina vides aizsardzību, ilgtspējīgu attīstību un ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

b)

mudina Irāku pārstrukturēt un modernizēt savu rūpniecību saskaņā ar noteikumiem, kas nodrošina vides aizsardzību, ilgtspējīgu attīstību un ekonomikas izaugsmi;

| c) | sekmē vidi, kurā atbalsta privātas iniciatīvas rūpniecības jomā ar mērķi stimulēt un diversificēt produkciju vietējos un eksporta tirgos; |
| --- | --- |

c)

sekmē vidi, kurā atbalsta privātas iniciatīvas rūpniecības jomā ar mērķi stimulēt un diversificēt produkciju vietējos un eksporta tirgos;

| d) | sekmē vidi, kas ir labvēlīga tam, lai stimulētu rūpnieciskās produkcijas pieaugumu un diversifikāciju, raugoties no ilgtspējīgas attīstības perspektīvas; |
| --- | --- |

d)

sekmē vidi, kas ir labvēlīga tam, lai stimulētu rūpnieciskās produkcijas pieaugumu un diversifikāciju, raugoties no ilgtspējīgas attīstības perspektīvas;

| e) | vērsta uz to, lai sniegtu informāciju, kas kalpo kopīgajai sadarbībai rūpnieciskajās jomās; |
| --- | --- |

e)

vērsta uz to, lai sniegtu informāciju, kas kalpo kopīgajai sadarbībai rūpnieciskajās jomās;

| f) | veicina Savienības un starptautisko tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru izmantošanu, lai atvieglotu Irākas integrāciju pasaules ekonomikā, veidojot regulāru apmaiņu starp abu pušu standartizācijas un normalizācijas iestādēm; |
| --- | --- |

f)

veicina Savienības un starptautisko tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru izmantošanu, lai atvieglotu Irākas integrāciju pasaules ekonomikā, veidojot regulāru apmaiņu starp abu pušu standartizācijas un normalizācijas iestādēm;

| g) | norit ar mērķi radīt piemērotu rūpnieciskās uzņēmējdarbības vidi; |
| --- | --- |

g)

norit ar mērķi radīt piemērotu rūpnieciskās uzņēmējdarbības vidi;

| h) | veicina un sekmē informācijas atbalsta pakalpojumu uzlabošanu kā vienu no svarīgākajiem uzņēmējdarbības un ekonomikas attīstības izaugsmes potenciāla elementiem; |
| --- | --- |

h)

veicina un sekmē informācijas atbalsta pakalpojumu uzlabošanu kā vienu no svarīgākajiem uzņēmējdarbības un ekonomikas attīstības izaugsmes potenciāla elementiem;

| i) | veido kontaktus starp Pušu rūpniecības operatoriem (uzņēmumiem, profesionāļiem, nozaru un citām uzņēmējdarbības organizācijām, organizēto darbaspēku u. c.); |
| --- | --- |

i)

veido kontaktus starp Pušu rūpniecības operatoriem (uzņēmumiem, profesionāļiem, nozaru un citām uzņēmējdarbības organizācijām, organizēto darbaspēku u. c.);

| j) | veicina kopīgus rūpnieciskos projektus un kopuzņēmumu un informācijas tīklu veidošanu. |
| --- | --- |

j)

veicina kopīgus rūpnieciskos projektus un kopuzņēmumu un informācijas tīklu veidošanu.

B.   Mazie un vidējie uzņēmumi

3.   Puses, ņemot vērā to attiecīgos ekonomikas politikas virzienus un mērķus, vienojas veicināt rūpniecības politikas sadarbību visās jomās, kas tiek uzskatītas par piemērotām, lai uzlabotu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspēju.

4.   Puses:

| a) | nosaka sev par mērķi izveidot un nostiprināt MVU un veicināt sadarbību starp tiem; |
| --- | --- |

a)

nosaka sev par mērķi izveidot un nostiprināt MVU un veicināt sadarbību starp tiem;

| b) | izstrādā palīdzības programmas, kas vajadzīgas mikro un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem tādās jomās kā finansēšana, prasmju attīstība, tehnoloģija un tirgvedība, inovācija un citas prasības MVU izveidei, piemēram, uzņēmējdarbības inkubatori, un citās attīstības jomās; |
| --- | --- |

b)

izstrādā palīdzības programmas, kas vajadzīgas mikro un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem tādās jomās kā finansēšana, prasmju attīstība, tehnoloģija un tirgvedība, inovācija un citas prasības MVU izveidei, piemēram, uzņēmējdarbības inkubatori, un citās attīstības jomās;

| c) | atbalsta MVU darbību, nodrošinot attiecīgos kontaktus; un |
| --- | --- |

c)

atbalsta MVU darbību, nodrošinot attiecīgos kontaktus; un

| d) | atvieglo sadarbību uzņēmējdarbības jomā, atbalstot attiecīgus sadarbības pasākumus, ko izveidojuši abu pušu privātie sektori, veidojot atbilstošus kontaktus starp Irākas un Savienības privātā sektora uzņēmumiem, lai uzlabotu informācijas plūsmu. |
| --- | --- |

d)

atvieglo sadarbību uzņēmējdarbības jomā, atbalstot attiecīgus sadarbības pasākumus, ko izveidojuši abu pušu privātie sektori, veidojot atbilstošus kontaktus starp Irākas un Savienības privātā sektora uzņēmumiem, lai uzlabotu informācijas plūsmu.

88. pants

Sadarbība ieguldījumu jomā

1.   Puses sadarbojas nolūkā izveidot labvēlīgu vidi kā vietējiem, tā ārvalstu ieguldījumiem, nodrošināt atbilstošu aizsardzību ieguldījumiem, kapitāla pārvietošanai un informācijas apmaiņai par ieguldījumu iespējām.

2.   Puses vienojas atbalstīt ieguldījumu veicināšanu un aizsardzību, pamatojoties uz nediskriminācijas un savstarpīguma principiem.

3.   Puses veicina informācijas apmaiņu par tiesību aktiem, noteikumiem un administratīvo praksi ieguldījumu jomā.

4.   Puses apņemas veicināt sadarbību starp to attiecīgajām finanšu iestādēm, lai atvieglotu ieguldījumu iespējas.

5.   Lai atvieglotu ieguldījumus un tirdzniecību, Savienība ir gatava pēc pieprasījuma palīdzēt Irākai tās centienos tuvināt tiesisko un normatīvo regulējumu Savienības tiesiskajam un normatīvajam regulējumam jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums.

89. pants

Rūpnieciskie standarti un atbilstības novērtēšana

Puses var sadarboties šādās standartu, tehnisko noteikumu un atbilstības novērtēšanas jomās:

| 1. | Starptautisko standartu, tostarp nozarēm raksturīgu pasākumu, plašākas izmantošanas veicināšana tehniskajos noteikumos un atbilstības novērtēšanā Pušu teritorijā un sadarbības palielināšana starp Pusēm saistībā ar attiecīgo starptautisko iestāžu un organizāciju darbu. |
| --- | --- |

1.

Starptautisko standartu, tostarp nozarēm raksturīgu pasākumu, plašākas izmantošanas veicināšana tehniskajos noteikumos un atbilstības novērtēšanā Pušu teritorijā un sadarbības palielināšana starp Pusēm saistībā ar attiecīgo starptautisko iestāžu un organizāciju darbu.

| 2. | Atbalsts spēju veidošanas iniciatīvām standartizācijas, atbilstības novērtēšanas, akreditācijas, metroloģijas un tirgus uzraudzības jomās Irākā. |
| --- | --- |

2.

Atbalsts spēju veidošanas iniciatīvām standartizācijas, atbilstības novērtēšanas, akreditācijas, metroloģijas un tirgus uzraudzības jomās Irākā.

| 3. | Divpusējas sadarbības veicināšana un sekmēšana starp Irākas un Savienības organizācijām, kas atbildīgas par standartizāciju, atbilstības novērtēšanu, akreditāciju, metroloģiju un tirgus uzraudzību. |
| --- | --- |

3.

Divpusējas sadarbības veicināšana un sekmēšana starp Irākas un Savienības organizācijām, kas atbildīgas par standartizāciju, atbilstības novērtēšanu, akreditāciju, metroloģiju un tirgus uzraudzību.

| 4. | Kopīgu viedokļu izstrāde attiecībā uz labu regulatīvo praksi, ieskaitot, bet neaprobežojoties ar:






  a) | pārredzamību tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru sagatavošanā, pieņemšanā un piemērošanā; |
| --- | --- | --- |

4.

Kopīgu viedokļu izstrāde attiecībā uz labu regulatīvo praksi, ieskaitot, bet neaprobežojoties ar:

a)

pārredzamību tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru sagatavošanā, pieņemšanā un piemērošanā;

| b) | regulatīvu pasākumu un saistītu atbilstības novērtēšanas procedūru, tostarp piegādātāju atbilstības deklarāciju izmantošanas, nepieciešamību un pielāgošanu; |
| --- | --- |

b)

regulatīvu pasākumu un saistītu atbilstības novērtēšanas procedūru, tostarp piegādātāju atbilstības deklarāciju izmantošanas, nepieciešamību un pielāgošanu;

| c) | starptautisko standartu izmantošanu par pamatu tehnisko noteikumu izveidei, izņemot gadījumus, kad šādi starptautiski standarti būtu neefektīvi vai nepiemēroti likumīgo mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

c)

starptautisko standartu izmantošanu par pamatu tehnisko noteikumu izveidei, izņemot gadījumus, kad šādi starptautiski standarti būtu neefektīvi vai nepiemēroti likumīgo mērķu sasniegšanai;

| d) | tehnisko noteikumu un tirgus uzraudzības pasākumu piemērošanu. |
| --- | --- |

d)

tehnisko noteikumu un tirgus uzraudzības pasākumu piemērošanu.

| 5. | Regulatīvās, tehniskās un zinātniskās sadarbības paplašināšana, inter alia izmantojot informācijas, pieredzes un datu apmaiņu nolūkā uzlabot tehnisko noteikumu kvalitāti un līmeni un efektīvi izmantot regulatīvos resursus. |
| --- | --- |

5.

Regulatīvās, tehniskās un zinātniskās sadarbības paplašināšana, inter alia izmantojot informācijas, pieredzes un datu apmaiņu nolūkā uzlabot tehnisko noteikumu kvalitāti un līmeni un efektīvi izmantot regulatīvos resursus.

| 6. | Tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru atbilstības un konverģences pilnveidošana. |
| --- | --- |

6.

Tehnisko noteikumu, standartu un atbilstības novērtēšanas procedūru atbilstības un konverģences pilnveidošana.

90. pants

Sadarbība lauksaimniecības, mežsaimniecības un lauku attīstības jomā

Pušu mērķis ir veicināt sadarbību lauksaimniecības, mežsaimniecības un lauku attīstības nozarēs, lai sekmētu diversifikāciju, videi draudzīgu praksi un ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību, kā arī nodrošinātību ar pārtiku. Tālab Puses izskata šādus pasākumus:

| a) | valsts iestāžu spēju veidošana un mācības to darbiniekiem; |
| --- | --- |

a)

valsts iestāžu spēju veidošana un mācības to darbiniekiem;

| b) | pasākumi ar mērķi sekmēt lauksaimniecības produktu kvalitāti, spēju veidošanas pasākumi ražotāju apvienībām un tirdzniecības veicināšanas darbību atbalstam; |
| --- | --- |

b)

pasākumi ar mērķi sekmēt lauksaimniecības produktu kvalitāti, spēju veidošanas pasākumi ražotāju apvienībām un tirdzniecības veicināšanas darbību atbalstam;

| c) | vides veselības, dzīvnieku un augu veselības pasākumi un citi saistīti aspekti, ņemot vērā abu Pušu spēkā esošos tiesību aktus, saskaņā ar PTO un daudzpusējo nolīgumu par vidi noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

vides veselības, dzīvnieku un augu veselības pasākumi un citi saistīti aspekti, ņemot vērā abu Pušu spēkā esošos tiesību aktus, saskaņā ar PTO un daudzpusējo nolīgumu par vidi noteikumiem;

| d) | pasākumi saistībā ar lauku teritoriju ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību, tostarp videi draudzīgu praksi, mežsaimniecību, pētniecību, zinātības izplatīšanu, piekļuvi zemei, ūdens apsaimniekošanu un irigāciju, ilgtspējīgu lauku attīstību un nodrošinātību ar pārtiku; |
| --- | --- |

d)

pasākumi saistībā ar lauku teritoriju ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību, tostarp videi draudzīgu praksi, mežsaimniecību, pētniecību, zinātības izplatīšanu, piekļuvi zemei, ūdens apsaimniekošanu un irigāciju, ilgtspējīgu lauku attīstību un nodrošinātību ar pārtiku;

| e) | pasākumi saistībā ar tradicionālu zināšanu par lauksaimniecību saglabāšanu, kas piešķir to iedzīvotājiem viņu īpašo identitāti, tostarp sadarbība attiecībā uz ģeogrāfiskām norādēm, pieredzes apmaiņa vietējā līmenī un sadarbības tīklu veidošana; |
| --- | --- |

e)

pasākumi saistībā ar tradicionālu zināšanu par lauksaimniecību saglabāšanu, kas piešķir to iedzīvotājiem viņu īpašo identitāti, tostarp sadarbība attiecībā uz ģeogrāfiskām norādēm, pieredzes apmaiņa vietējā līmenī un sadarbības tīklu veidošana;

| f) | lauksaimniecības nozares, tostarp lauksaimniecības prakses, modernizācija un lauksaimniecības produktu ražošanas diversifikācija. |
| --- | --- |

f)

lauksaimniecības nozares, tostarp lauksaimniecības prakses, modernizācija un lauksaimniecības produktu ražošanas diversifikācija.

91. pants

Enerģētika

1.   Puses cenšas pastiprināt sadarbību enerģētikas nozarē, ievērojot brīva, konkurētspējīga un atvērta enerģijas tirgus principus, ar mērķi:

| a) | pastiprināt energoapgādes drošību, vienlaikus nodrošinot vides ilgtspējīgumu un veicinot ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

a)

pastiprināt energoapgādes drošību, vienlaikus nodrošinot vides ilgtspējīgumu un veicinot ekonomikas izaugsmi;

| b) | izstrādāt institucionālo, tiesisko un normatīvo regulējumu enerģētikas nozarē, lai nodrošinātu enerģijas tirgus efektīvu darbību un veicinātu ieguldījumus enerģētikā; |
| --- | --- |

b)

izstrādāt institucionālo, tiesisko un normatīvo regulējumu enerģētikas nozarē, lai nodrošinātu enerģijas tirgus efektīvu darbību un veicinātu ieguldījumus enerģētikā;

| c) | veidot un popularizēt partnerības starp Savienības un Irākas uzņēmumiem pētniecības, ražošanas, apstrādes, transportēšanas, sadales un pakalpojumu jomā enerģētikas nozarē; |
| --- | --- |

c)

veidot un popularizēt partnerības starp Savienības un Irākas uzņēmumiem pētniecības, ražošanas, apstrādes, transportēšanas, sadales un pakalpojumu jomā enerģētikas nozarē;

| d) | izveidot starp Pusēm regulāru un efektīvu dialogu enerģētikas jomā reģionālā līmenī, tostarp izmantojot Eiropas un arābu valstu Mašrikas gāzes tirgus projektu un citas attiecīgās reģionālās iniciatīvas. |
| --- | --- |

d)

izveidot starp Pusēm regulāru un efektīvu dialogu enerģētikas jomā reģionālā līmenī, tostarp izmantojot Eiropas un arābu valstu Mašrikas gāzes tirgus projektu un citas attiecīgās reģionālās iniciatīvas.

2.   Šai nolūkā Puses vienojas veicināt abpusēji izdevīgus sakarus, lai:

| a) | atbalstītu atbilstošas enerģētikas politikas, tās normatīvā regulējuma un infrastruktūras izveidi Irākā, balstoties uz vides ilgtspējīguma, enerģijas resursu pareizas pārvaldības un brīva, konkurētspējīga un atvērta tirgus principiem; |
| --- | --- |

a)

atbalstītu atbilstošas enerģētikas politikas, tās normatīvā regulējuma un infrastruktūras izveidi Irākā, balstoties uz vides ilgtspējīguma, enerģijas resursu pareizas pārvaldības un brīva, konkurētspējīga un atvērta tirgus principiem;

| b) | sadarbotos nolūkā uzlabot administratīvās un juridiskās spējas un radītu stabila un pārredzama tiesiskā regulējuma nosacījumus saimnieciskās darbības stimulēšanai un starptautiskiem ieguldījumiem Irākas enerģētikā; |
| --- | --- |

b)

sadarbotos nolūkā uzlabot administratīvās un juridiskās spējas un radītu stabila un pārredzama tiesiskā regulējuma nosacījumus saimnieciskās darbības stimulēšanai un starptautiskiem ieguldījumiem Irākas enerģētikā;

| c) | veicinātu tehnisko sadarbību, lai veiktu pētniecību un naftas un dabas gāzes atradņu apsaimniekošanu Irākā, kā arī naftas un gāzes infrastruktūras, tostarp transporta un tranzīta tīklu ar Mašrikas reģionu, attīstību un modernizāciju, īstenotu citas attiecīgās iniciatīvas un virzītos uz Savienības tirgu; |
| --- | --- |

c)

veicinātu tehnisko sadarbību, lai veiktu pētniecību un naftas un dabas gāzes atradņu apsaimniekošanu Irākā, kā arī naftas un gāzes infrastruktūras, tostarp transporta un tranzīta tīklu ar Mašrikas reģionu, attīstību un modernizāciju, īstenotu citas attiecīgās iniciatīvas un virzītos uz Savienības tirgu;

| d) | uzlabotu elektroapgādes sistēmas uzticamību Irākā; |
| --- | --- |

d)

uzlabotu elektroapgādes sistēmas uzticamību Irākā;

| e) | pastiprinātu sadarbību nolūkā uzlabot energoapgādes drošību un cīnīties ar klimata pārmaiņu radītajām sekām, popularizējot atjaunojamus enerģijas avotus, energoefektivitāti un gāzes sadedzināšanas samazināšanu; |
| --- | --- |

e)

pastiprinātu sadarbību nolūkā uzlabot energoapgādes drošību un cīnīties ar klimata pārmaiņu radītajām sekām, popularizējot atjaunojamus enerģijas avotus, energoefektivitāti un gāzes sadedzināšanas samazināšanu;

| f) | atvieglotu zinātības izplatīšanu un tehnoloģijas un paraugprakses nodošanu, kā arī mācības profesionāļiem; |
| --- | --- |

f)

atvieglotu zinātības izplatīšanu un tehnoloģijas un paraugprakses nodošanu, kā arī mācības profesionāļiem;

| g) | veicinātu Irākas dalību enerģētikas tirgu reģionālās integrācijas procesos. |
| --- | --- |

g)

veicinātu Irākas dalību enerģētikas tirgu reģionālās integrācijas procesos.

92. pants

Transports

1.   Puses cenšas pastiprināt sadarbību transporta nozarē nolūkā izveidot ilgtspējīgu un efektīvu transporta sistēmu ar mērķi:

| a) | veicināt transporta attīstību un tā tīklu savienojumus, vienlaikus nodrošinot vides ilgtspējīgumu un veicinot ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

a)

veicināt transporta attīstību un tā tīklu savienojumus, vienlaikus nodrošinot vides ilgtspējīgumu un veicinot ekonomikas izaugsmi;

| b) | izstrādāt institucionālo un normatīvo regulējumu visās transporta nozarēs, lai nodrošinātu transporta tirgus efektīvu darbību un veicinātu ieguldījumus transportā; |
| --- | --- |

b)

izstrādāt institucionālo un normatīvo regulējumu visās transporta nozarēs, lai nodrošinātu transporta tirgus efektīvu darbību un veicinātu ieguldījumus transportā;

| c) | veidot un popularizēt partnerības starp Savienības un Irākas uzņēmumiem pētniecības, spēju veidošanas, infrastruktūras attīstības, transporta drošuma un drošības un pakalpojumu jomā transporta nozarē; |
| --- | --- |

c)

veidot un popularizēt partnerības starp Savienības un Irākas uzņēmumiem pētniecības, spēju veidošanas, infrastruktūras attīstības, transporta drošuma un drošības un pakalpojumu jomā transporta nozarē;

| d) | izveidot starp Pusēm regulāru un efektīvu dialogu transporta jomā reģionālā līmenī, tostarp izmantojot Eiropas un Vidusjūras reģiona sadarbību transporta jomā un citas attiecīgās reģionālās iniciatīvas. |
| --- | --- |

d)

izveidot starp Pusēm regulāru un efektīvu dialogu transporta jomā reģionālā līmenī, tostarp izmantojot Eiropas un Vidusjūras reģiona sadarbību transporta jomā un citas attiecīgās reģionālās iniciatīvas.

2.   Šai nolūkā Puses vienojas veicināt abpusēji izdevīgus sakarus, lai:

| a) | atbalstītu atbilstošas transporta politikas izstrādi visu transporta veidu attīstībai, tostarp tās normatīvo regulējumu un transporta infrastruktūru atjaunošanu un attīstību Irākā, liekot uzsvaru uz ilgtspējīgumu; nodrošinātu visu transporta veidu izmantojamību jauktā sistēmā un integrāciju; izpētītu iespējas veikt tiesiskā un normatīvā regulējuma turpmāku tuvināšanu Savienības un starptautiskajiem standartiem, īpaši attiecībā uz drošumu un drošību; |
| --- | --- |

a)

atbalstītu atbilstošas transporta politikas izstrādi visu transporta veidu attīstībai, tostarp tās normatīvo regulējumu un transporta infrastruktūru atjaunošanu un attīstību Irākā, liekot uzsvaru uz ilgtspējīgumu; nodrošinātu visu transporta veidu izmantojamību jauktā sistēmā un integrāciju; izpētītu iespējas veikt tiesiskā un normatīvā regulējuma turpmāku tuvināšanu Savienības un starptautiskajiem standartiem, īpaši attiecībā uz drošumu un drošību;

| b) | sadarbotos nolūkā uzlabot / no jauna izveidot administratīvās un juridiskās spējas, lai sagatavotu konkrētus plānus prioritārajām nozarēm un izveidotu stabila un pārredzama tiesiskā regulējuma nosacījumus saimnieciskās darbības un starptautisku ieguldījumu stimulēšanai transporta nozarē Irākā, balstoties uz Savienības politiku un praksi; un izveidotu vajadzīgās neatkarīgas regulēšanas iestādes; |
| --- | --- |

b)

sadarbotos nolūkā uzlabot / no jauna izveidot administratīvās un juridiskās spējas, lai sagatavotu konkrētus plānus prioritārajām nozarēm un izveidotu stabila un pārredzama tiesiskā regulējuma nosacījumus saimnieciskās darbības un starptautisku ieguldījumu stimulēšanai transporta nozarē Irākā, balstoties uz Savienības politiku un praksi; un izveidotu vajadzīgās neatkarīgas regulēšanas iestādes;

| c) | veicinātu tehnisko sadarbību nolūkā veikt pētniecību un attīstīt visas transporta nozares Irākā, kā arī lai attīstītu un modernizētu transporta infrastruktūru, tostarp savienojumus ar Mašrikas reģiona transporta tīkliem, īstenotu citas attiecīgās iniciatīvas un virzītos uz Savienības tirgu; |
| --- | --- |

c)

veicinātu tehnisko sadarbību nolūkā veikt pētniecību un attīstīt visas transporta nozares Irākā, kā arī lai attīstītu un modernizētu transporta infrastruktūru, tostarp savienojumus ar Mašrikas reģiona transporta tīkliem, īstenotu citas attiecīgās iniciatīvas un virzītos uz Savienības tirgu;

| d) | palielinātu transporta plūsmu uzticamību uz Irāku un caur tās teritoriju; |
| --- | --- |

d)

palielinātu transporta plūsmu uzticamību uz Irāku un caur tās teritoriju;

| e) | atvieglotu zinātības izplatīšanu un tehnoloģijas un paraugprakses nodošanu, kā arī mācības profesionāļiem, kas ir būtiski sadarbības pasākumi, kuri jārisina prioritārā kārtā; |
| --- | --- |

e)

atvieglotu zinātības izplatīšanu un tehnoloģijas un paraugprakses nodošanu, kā arī mācības profesionāļiem, kas ir būtiski sadarbības pasākumi, kuri jārisina prioritārā kārtā;

| f) | veicinātu Irākas dalību transporta reģionālo sistēmu savstarpējās savienošanas procesā; |
| --- | --- |

f)

veicinātu Irākas dalību transporta reģionālo sistēmu savstarpējās savienošanas procesā;

| g) | īstenotu aviācijas valsts politiku, tostarp attīstītu lidostas un gaisa satiksmes vadību un turpinātu nostiprināt administratīvās spējas (tostarp izveidotu īstu regulēšanas iestādi – autonomu civilās aviācijas iestādi); apspriestu “horizontālu” nolīgumu par gaisa pārvadājumiem, lai atjaunotu tiesisko noteiktību attiecībā uz divpusējiem gaisa pārvadājumu nolīgumiem; un izpētītu iespējas apspriest visaptverošu Savienības un Irākas nolīgumu par aviāciju. |
| --- | --- |

g)

īstenotu aviācijas valsts politiku, tostarp attīstītu lidostas un gaisa satiksmes vadību un turpinātu nostiprināt administratīvās spējas (tostarp izveidotu īstu regulēšanas iestādi – autonomu civilās aviācijas iestādi); apspriestu “horizontālu” nolīgumu par gaisa pārvadājumiem, lai atjaunotu tiesisko noteiktību attiecībā uz divpusējiem gaisa pārvadājumu nolīgumiem; un izpētītu iespējas apspriest visaptverošu Savienības un Irākas nolīgumu par aviāciju.

93. pants

Vide

1.   Puses vienojas, ka ir jānostiprina un jāpalielina vides aizsardzības centieni, piemēram, attiecībā uz klimata pārmaiņām, dabas resursu ilgtspējīgu pārvaldību un bioloģiskās daudzveidības aizsargāšanu, kas ir pašreizējās un turpmāko paaudžu attīstības pamatā.

2.   Puses vienojas, ka sadarbībai šajā jomā būtu jāveicina vides aizsardzība, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību. Visos pasākumos, ko Puses veic saskaņā ar šo nolīgumu, ir jāņem vērā Pasaules galotņu sanāksmes par ilgtspējīgu attīstību saskaņotie rezultāti.

3.   Sadarbībai šajā jomā būtu jāpievēršas, inter alia, šādiem aspektiem:

| a) | informācijas un ekspertu zināšanu vides jomā apmaiņa (piemēram, par pilsētvides jautājumiem, dabas aizsardzību, ūdens un atkritumu apsaimniekošanu, katastrofu pārvaldību u. c.); |
| --- | --- |

a)

informācijas un ekspertu zināšanu vides jomā apmaiņa (piemēram, par pilsētvides jautājumiem, dabas aizsardzību, ūdens un atkritumu apsaimniekošanu, katastrofu pārvaldību u. c.);

| b) | reģionālās sadarbības veicināšana un popularizēšana vides aizsardzības jomā, tostarp ieguldījumu veicināšana vides projektos un programmās; |
| --- | --- |

b)

reģionālās sadarbības veicināšana un popularizēšana vides aizsardzības jomā, tostarp ieguldījumu veicināšana vides projektos un programmās;

| c) | informētības veicināšana par vides jautājumiem un vietējo kopienu plašāka līdzdalība vides aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības centienos; |
| --- | --- |

c)

informētības veicināšana par vides jautājumiem un vietējo kopienu plašāka līdzdalība vides aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības centienos;

| d) | atbalsts spēju veidošanai vides jomā, piemēram, lai mazinātu klimata pārmaiņu radītās sekas un pielāgotos tām; |
| --- | --- |

d)

atbalsts spēju veidošanai vides jomā, piemēram, lai mazinātu klimata pārmaiņu radītās sekas un pielāgotos tām;

| e) | sadarbība sarunās par daudzpusējiem nolīgumiem par vidi un to īstenošanā; |
| --- | --- |

e)

sadarbība sarunās par daudzpusējiem nolīgumiem par vidi un to īstenošanā;

| f) | apmaiņas ar tehnisko palīdzību veicināšana vides programmu veidošanā un vides apsvērumu integrēšanā citās politikas jomās; |
| --- | --- |

f)

apmaiņas ar tehnisko palīdzību veicināšana vides programmu veidošanā un vides apsvērumu integrēšanā citās politikas jomās;

| g) | atbalsts vides pētniecībai un analīzei. |
| --- | --- |

g)

atbalsts vides pētniecībai un analīzei.

94. pants

Telekomunikācijas

Puses sadarbojas nolūkā:

| a) | veicināt plašāku informācijas apmaiņu par piemērojamiem tiesību aktiem un iespējamām turpmākām tiesību aktu reformām telekomunikāciju nozarē, lai varētu labāk izprast otras Puses normatīvo regulējumu telekomunikāciju jomā; |
| --- | --- |

a)

veicināt plašāku informācijas apmaiņu par piemērojamiem tiesību aktiem un iespējamām turpmākām tiesību aktu reformām telekomunikāciju nozarē, lai varētu labāk izprast otras Puses normatīvo regulējumu telekomunikāciju jomā;

| b) | apmainīties ar informāciju par norisēm informācijas un komunikāciju tehnoloģijas un standartu jomā. |
| --- | --- |

b)

apmainīties ar informāciju par norisēm informācijas un komunikāciju tehnoloģijas un standartu jomā.

95. pants

Zinātne un tehnoloģija

1.   Puses veicina sadarbību civilajā zinātniskajā pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā (PTA), pamatojoties uz savstarpēju izdevīgumu un ņemot vērā resursu pieejamību un to attiecīgo pētniecības programmu pietiekamu pieejamību, nodrošinot pienācīgu intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesību efektīvas aizsardzības līmeni.

2.   Sadarbība zinātnes un tehnoloģijas jomā ietver šādus aspektus:

| a) | zinātniskās un tehniskās sadarbības programmu apmaiņa; |
| --- | --- |

a)

zinātniskās un tehniskās sadarbības programmu apmaiņa;

| b) | kopīgu zinātnisko sanāksmju organizēšana; |
| --- | --- |

b)

kopīgu zinātnisko sanāksmju organizēšana;

| c) | kopīgas PTA darbības; |
| --- | --- |

c)

kopīgas PTA darbības;

| d) | mācību pasākumi un mobilitātes programmas zinātniekiem, pētniekiem un tehniķiem, kas nodarbojas ar PTA abās Pusēs. |
| --- | --- |

d)

mācību pasākumi un mobilitātes programmas zinātniekiem, pētniekiem un tehniķiem, kas nodarbojas ar PTA abās Pusēs.

3.   Minēto sadarbību īsteno saskaņā ar īpašiem nolīgumiem, kuri jāapspriež un jānoslēdz, ievērojot abu Pušu procedūras, un kuros paredz, inter alia, attiecīgus intelektuālā īpašuma tiesību noteikumus.

96. pants

Sadarbība muitas un nodokļu jomā

1.   Puses izveidos sadarbību muitas jomā, īpaši attiecībā uz mācībām, muitas formalitāšu, dokumentācijas un procedūru vienkāršošanu, muitas noteikumu pārkāpumu novēršanu, izmeklēšanu un apturēšanu nolūkā nodrošināt atbilstību visiem noteikumiem, kurus plāno pieņemt saistībā ar tirdzniecību un lai tuvinātu Irākas muitas sistēmu Savienības muitas sistēmai.

2.   Neskarot to attiecīgās kompetences un lai nostiprinātu un attīstītu saimniecisko darbību, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību izstrādāt atbilstošu normatīvo regulējumu, Puses atzīst un uzņemas īstenot nodokļu jomā labas pārvaldības principus, proti, pārredzamības, informācijas apmaiņas un godīgas nodokļu konkurences principus. Tālab saskaņā ar attiecīgajām kompetencēm Puses uzlabos starptautisko sadarbību nodokļu jomā un izstrādās pasākumus, lai efektīvi īstenotu iepriekšminētos principus.

97. pants

Sadarbība statistikas jomā

Puses vienojas sekmēt sadarbības pasākumus statistikas jomā. Tie būs orientēti uz iestāžu un spēju veidošanu un valsts statistikas sistēmas nostiprināšanu, tostarp statistikas metožu izstrādi un statistikas datu vākšanu un izplatīšanu par preču un pakalpojumu tirdzniecību, un vispārīgākā nozīmē – par jebkuru jomu, kas nodrošina atbalstu valsts sociālās un ekonomiskās attīstības prioritātēm, uz kurām attiecas šis nolīgums un kas ir saistītas ar statistikas datu apstrādi.

98. pants

Makroekonomiskā stabilitāte un publiskās finanses

1.   Puses vienojas, ka ir svarīgi nodrošināt makroekonomisko stabilitāti Irākā, īstenojot pareizu monetāro politiku, kuras mērķis ir panākt un saglabāt cenu stabilitāti, kā arī īstenojot fiskālo politiku, kas vērsta uz parādsaistību noturību.

2.   Puses vienojas, ka ir svarīgi panākt Irākā publisko izdevumu efektivitāti, pārredzamību un atbildību par tiem valsts un vietējā līmenī.

3.   Puses vienojas, inter alia, sadarboties, lai uzlabotu Irākas publisko finanšu pārvaldības sistēmu, kuras mērķis cita starpā ir nodrošināt budžeta plānošanas vispusību un izveidot vienotu kases kontu.

99. pants

Privātā sektora attīstība

Puses vienojas sadarboties, lai Irākā izveidotu tirgus ekonomiku, uzlabojot ieguldījumu vidi, diversificējot saimniecisko darbību, panākot progresu privatizācijas programmas īstenošanā un uzlabojot citus nosacījumus, lai paātrinātu darba vietu radīšanu privātajā sektorā.

100. pants

Tūrisms

1.   Puses aicina pielikt pūles, lai uzlabotu sadarbību, kas vērsta uz līdzsvarotu un ilgtspējīgu tūrisma un saistīto jautājumu attīstību.

2.   Tādēļ Puses vienojas izveidot sadarbību tūrisma jomā un it īpaši apmainīties ar informāciju, pieredzi un paraugpraksi par institucionālās sistēmas organizēšanu tūrisma nozarē un par vispārīgo vidi, kurā darbojas tūrisma uzņēmumi.

101. pants

Finanšu pakalpojumi

Puses sadarbojas, lai tuvinātu savus standartus un noteikumus, jo īpaši lai:

| a) | nostiprinātu Irākas finanšu nozari; |
| --- | --- |

a)

nostiprinātu Irākas finanšu nozari;

| b) | Irākā uzlabotu grāmatvedības un pārraudzības un reglamentējošās sistēmas, kas attiecas uz banku, apdrošināšanas un citām finanšu jomām; |
| --- | --- |

b)

Irākā uzlabotu grāmatvedības un pārraudzības un reglamentējošās sistēmas, kas attiecas uz banku, apdrošināšanas un citām finanšu jomām;

| c) | apmainītos ar informāciju par attiecīgajiem spēkā vai sagatavošanā esošajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

c)

apmainītos ar informāciju par attiecīgajiem spēkā vai sagatavošanā esošajiem tiesību aktiem;

| d) | izveidotu saderīgas revīzijas sistēmas. |
| --- | --- |

d)

izveidotu saderīgas revīzijas sistēmas.

IV   SADAĻA

TIESISKUMS, BRĪVĪBA UN DROŠĪBA

102. pants

Tiesiskums

1.   Īstenojot sadarbību tiesiskuma, brīvības un drošības jomā, Puses pauž pastāvīgu apņēmību un piešķir īpašu nozīmi tiesiskuma principam, tostarp tiesu neatkarībai, tiesas pieejamībai un tiesībām uz taisnīgu tiesu.

2.   Puses sadarbosies, lai turpinātu attīstīt iestāžu darbību tiesībaizsardzības un tiesvedības jomās, tostarp izmantojot spēju veidošanu.

103. pants

Tiesiskā sadarbība

1.   Puses vienojas attīstīt tiesu iestāžu sadarbību civillietās, jo īpaši attiecībā uz daudzpusējo konvenciju par tiesu iestāžu sadarbību civillietās ratifikāciju un īstenošanu, un jo īpaši Hāgas starptautisko privāttiesību konferences konvencijas starptautiskās tiesiskās sadarbības un tiesvedības jomā, kā arī bērnu aizsardzības jomā, ratifikāciju un īstenošanu.

2.   Puses vienojas sekmēt un rosināt alternatīvu līdzekļu izmantošanu civilu un komerciālu strīdu risināšanā, ja vien tas ir iespējams saskaņā ar piemērojamiem starptautiskajiem dokumentiem.

3.   Attiecībā uz krimināllietām Puses centīsies pastiprināt tiesu iestāžu sadarbību savstarpējas tiesiskās palīdzības sniegšanā un personu izdošanā. Tas vajadzības gadījumā ietvertu pievienošanos attiecīgajiem starptautiskajiem Apvienoto Nāciju Organizācijas dokumentiem, tostarp Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtiem, kas minēti šā nolīguma 7. pantā, un to īstenošanu.

104. pants

Personas datu aizsardzība

1.   Puses vienojas sadarboties, lai uzlabotu personas datu aizsardzības līmeni līdz visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem, piemēram, inter alia, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pamatnostādnēm par elektronisko personas datu datņu noteikumiem (ANO Ģenerālās asamblejas 1990. gada 14. decembra Rezolūcija 45/95).

2.   Sadarbība personas datu aizsardzības jomā var ietvert, inter alia, tehnisko palīdzību informācijas un speciālo zināšanu apmaiņas veidā.

105. pants

Sadarbība migrācijas un patvēruma jomā

1.   Puses atkārtoti apstiprina nozīmi, kādu tās piešķir kopīgai migrācijas plūsmu pārvaldībai starp to teritorijām. Lai nostiprinātu sadarbību savā starpā, tās izveido visaptverošu dialogu par visiem ar migrāciju saistītajiem jautājumiem, tostarp nelegālo migrāciju, migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, kā arī migrācijas jautājumu iekļaušanu valsts stratēģijās par migrantu izcelsmes apgabalu ekonomisko un sociālo attīstību.

2.   Sadarbības pamatā ir konkrēto vajadzību novērtējums, kas veikts, Pusēm savstarpēji konsultējoties, un to īsteno saskaņā ar spēkā esošajiem Savienības un valsts tiesību aktiem. Sadarbība jo īpaši būs vērsta uz šādiem aspektiem:

| a) | migrācijas pamatcēloņi; |
| --- | --- |

a)

migrācijas pamatcēloņi;

| b) | valstu tiesību aktu izstrāde un īstenošana un prakses iedibināšana attiecībā uz starptautisko aizsardzību, lai ievērotu 1951. gada Ženēvas Konvencijas par bēgļu statusu un 1967. gada protokola, un citu attiecīgu starptautisko tiesību aktu noteikumus un nodrošinātu “nerepatriēšanas principa” ievērošanu, vienlaikus atzīstot, ka Irāka vēl nav 1951. gada Ženēvas Konvencijas par bēgļu statusu un 1967. gada protokola dalībniece, bet ka tā apsver iespēju nākotnē tiem pievienoties; |
| --- | --- |

b)

valstu tiesību aktu izstrāde un īstenošana un prakses iedibināšana attiecībā uz starptautisko aizsardzību, lai ievērotu 1951. gada Ženēvas Konvencijas par bēgļu statusu un 1967. gada protokola, un citu attiecīgu starptautisko tiesību aktu noteikumus un nodrošinātu “nerepatriēšanas principa” ievērošanu, vienlaikus atzīstot, ka Irāka vēl nav 1951. gada Ženēvas Konvencijas par bēgļu statusu un 1967. gada protokola dalībniece, bet ka tā apsver iespēju nākotnē tiem pievienoties;

| c) | uzņemšanas noteikumi, uzņemto personu tiesības un statuss, vienlīdzīga attieksme pret migrantiem, kas likumīgi uzturas citā valstī, šo personu integrācija, likumīgo migrantu izglītošana un apmācība, kā arī pasākumi cīņai pret rasismu un ksenofobiju; |
| --- | --- |

c)

uzņemšanas noteikumi, uzņemto personu tiesības un statuss, vienlīdzīga attieksme pret migrantiem, kas likumīgi uzturas citā valstī, šo personu integrācija, likumīgo migrantu izglītošana un apmācība, kā arī pasākumi cīņai pret rasismu un ksenofobiju;

| d) | efektīvas preventīvās politikas izstrāde cīņai pret nelegālu migrāciju, migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, ieskaitot jautājumu par to, kā apkarot kontrabandistu un nelegālo tirgoņu tīklus un kā aizsargāt šādas tirdzniecības upurus; |
| --- | --- |

d)

efektīvas preventīvās politikas izstrāde cīņai pret nelegālu migrāciju, migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, ieskaitot jautājumu par to, kā apkarot kontrabandistu un nelegālo tirgoņu tīklus un kā aizsargāt šādas tirdzniecības upurus;

| e) | personu, kas uzturas nelegāli, atpakaļnosūtīšana, nodrošinot humānus un cilvēka cienīgus apstākļus, tostarp viņu labprātīgas atgriešanās veicināšana, un šādu personu atpakaļuzņemšana saskaņā ar 3. punktu; |
| --- | --- |

e)

personu, kas uzturas nelegāli, atpakaļnosūtīšana, nodrošinot humānus un cilvēka cienīgus apstākļus, tostarp viņu labprātīgas atgriešanās veicināšana, un šādu personu atpakaļuzņemšana saskaņā ar 3. punktu;

| f) | vīzu jomā jautājumos, kas atzīti par savstarpējas intereses jautājumiem, atbilstīgi spēkā esošajam Šengenas acquis; |
| --- | --- |

f)

vīzu jomā jautājumos, kas atzīti par savstarpējas intereses jautājumiem, atbilstīgi spēkā esošajam Šengenas acquis;

| g) | robežpārvaldības un kontroles jomā attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar organizēšanu, mācībām, paraugpraksi un citiem operatīviem pasākumiem, kurus īsteno uz vietas, un vajadzības gadījumā attiecībā uz aprīkojumu, vienlaikus apzinoties šāda aprīkojuma iespējamu duālu izmantošanu. |
| --- | --- |

g)

robežpārvaldības un kontroles jomā attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar organizēšanu, mācībām, paraugpraksi un citiem operatīviem pasākumiem, kurus īsteno uz vietas, un vajadzības gadījumā attiecībā uz aprīkojumu, vienlaikus apzinoties šāda aprīkojuma iespējamu duālu izmantošanu.

3.   Sadarbības ietvaros, lai novērstu un kontrolētu nelegālo imigrāciju, Puses vienojas arī uzņemt atpakaļ savus nelegālos imigrantus. Tādēļ:

| a) | Irāka pēc kādas Savienības dalībvalsts pieprasījuma un bez turpmākām formalitātēm uzņem atpakaļ savus valstspiederīgos, kuri neatbilst vai vairs neatbilst spēkā esošajiem ieceļošanas, atrašanās vai uzturēšanās nosacījumiem tās teritorijā; un |
| --- | --- |

a)

Irāka pēc kādas Savienības dalībvalsts pieprasījuma un bez turpmākām formalitātēm uzņem atpakaļ savus valstspiederīgos, kuri neatbilst vai vairs neatbilst spēkā esošajiem ieceļošanas, atrašanās vai uzturēšanās nosacījumiem tās teritorijā; un

| b) | jebkura Savienības dalībvalsts pēc Irākas pieprasījuma un bez turpmākām formalitātēm uzņem atpakaļ savus valstspiederīgos, kuri neatbilst vai vairs neatbilst spēkā esošajiem ieceļošanas, atrašanās vai uzturēšanās nosacījumiem tās teritorijā. |
| --- | --- |

b)

jebkura Savienības dalībvalsts pēc Irākas pieprasījuma un bez turpmākām formalitātēm uzņem atpakaļ savus valstspiederīgos, kuri neatbilst vai vairs neatbilst spēkā esošajiem ieceļošanas, atrašanās vai uzturēšanās nosacījumiem tās teritorijā.

4.   Lai atļautu ceļot minētajā nolūkā, Savienības dalībvalstis un Irāka izsniegs saviem valstspiederīgajiem atbilstošus dokumentus, kuri apstiprina to identitāti. Ja personai, kura jāuzņem atpakaļ, nav nekādu dokumentu vai citu pierādījumu, kas apliecina tās valstspiederību, attiecīgās dalībvalsts vai Irākas kompetentās diplomātiskās vai konsulārās pārstāvniecības pēc Irākas vai attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma veic pasākumus, lai intervētu šo personu nolūkā noteikt tās valstspiederību.

5.   Šajā sakarā Puses vienojas pēc jebkuras Puses pieprasījuma, kā definēts 122. pantā, un iespējami drīz noslēgt nolīgumu par nelegālās migrācijas novēršanu un kontroli, kas reglamentē atpakaļuzņemšanas īpašās procedūras un pienākumus un kas, ja abas Puses to uzskata par vajadzīgu, attiecas arī uz citu valstu valstspiederīgo un bezvalstnieku atpakaļuzņemšanu.

6.   Sadarbība šajā jomā notiks, pilnībā ievērojot Pušu tiesības, saistības un pienākumus, kas izriet no attiecīgajām starptautiskajām tiesībām un starptautiskajām cilvēktiesībām.

106. pants

Organizētās noziedzības un korupcijas apkarošana

Puses vienojas sadarboties un dot savu ieguldījumu cīņā pret organizēto, ekonomisko un finanšu noziedzību un korupciju, viltošanu un nelikumīgiem darījumiem, pilnībā ievērojot Pušu spēkā esošās savstarpējās starptautiskās saistības šajā jomā, tostarp attiecībā uz efektīvu sadarbību tādu aktīvu un līdzekļu atgūšanā, kas iegūti korupcijas rezultātā. Puses veicina ANO Konvencijas par starptautisko organizēto noziedzību un tās papildu protokolu, kā arī ANO Pretkorupcijas konvencijas īstenošanu.

107. pants

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošana

1.   Puses vienojas, ka ir jāstrādā un jāsadarbojas, lai novērstu, ka to finanšu sistēmas tiek izmantotas tādu līdzekļu legalizēšanai, kas iegūti jebkādu kriminālu darbību, tostarp narkotiku kontrabandas un korupcijas, kā arī terorisma finansēšanas, rezultātā.

2.   Puses vienojas sadarboties tehniskās un administratīvās palīdzības sniegšanā, lai izstrādātu un īstenotu noteikumus un nodrošinātu to mehānismu efektīvu darbību, kas paredzēti nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai. Šī sadarbība sniedzas līdz tādu līdzekļu atgūšanai, kas iegūti noziedzības rezultātā.

3.   Sadarbībā atļauts apmainīties ar būtisko informāciju saskaņā ar Pušu attiecīgajiem tiesību aktiem un pieņemt atbilstīgus standartus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanai, kas līdzvērtīgi standartiem, ko pieņēmusi Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas finanšu darba grupa (turpmāk “FATF”) un Savienība un šajā jomā iesaistītās starptautiskās institūcijas.

108. pants

Nelegālo narkotiku apkarošana

1.   Saskaņā ar to attiecīgajiem normatīvajiem aktiem Puses centīsies mazināt nelegālo narkotiku piegādi un kontrabandu un pieprasījumu pēc tām, kā arī to ietekmi uz narkotiku lietotājiem un sabiedrību kopumā un panākt narkotisko un psihotropo vielu nelegālā ražošanā izmantoto ķīmisko prekursoru novirzīšanas efektīvāku novēršanu. Savā sadarbībā Puses nodrošina visaptverošas un līdzsvarotas pieejas izmantošanu šā mērķa sasniegšanai, piemērojot legālā tirgus noteikumus un efektīvu rīcību un koordināciju starp kompetentajām iestādēm, tostarp veselības, izglītības, sociālajām, tiesībaizsardzības un tiesu nozaru iestādēm.

2.   Puses vienojas par sadarbības līdzekļiem šo mērķu sasniegšanai. Pasākumus pamato ar vispārēji pieņemtiem principiem, kas ir saskaņā ar attiecīgajām starptautiskajām konvencijām, Politisko deklarāciju un Īpašo deklarāciju par pamatprincipiem narkotiku pieprasījuma samazināšanai, kas apstiprināta 1998. gada jūnijā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 20. īpašajā sesijā par narkotikām.

109. pants

Sadarbība kultūras jomā

1.   Puses apņemas veicināt divpusēju sadarbību kultūras jomā, lai palielinātu savstarpējo saprašanos un sekmētu kultūras sakarus starp Pusēm.

2.   Puses atbalsta informācijas un ekspertu zināšanu apmaiņu, kā arī iniciatīvas, kas dod ieguldījumu spēju veidošanā, īpaši attiecībā uz kultūras mantojuma saglabāšanu.

3.   Puses ciešāk sadarbosies cīņā pret kultūras īpašuma nelegālu tirdzniecību saskaņā ar attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām attiecībā uz Irāku. Tās sekmēs attiecīgo starptautisko nolīgumu, tostarp UNESCO 1970. gada Konvencijas par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem, ratifikāciju un efektīvu īstenošanu.

4.   Puses rosina starpkultūru dialogu starp privātpersonām, kultūras iestādēm un organizācijām, kuras pārstāv Savienības un Irākas organizēto pilsonisko sabiedrību.

5.   Puses koordinē savus centienus starptautiskos forumos, tostarp UNESCO un/vai citās starptautiskās struktūrās, lai veicinātu kultūras daudzveidību, īpaši attiecībā uz UNESCO Konvencijas par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu ratifikāciju un īstenošanu.

110. pants

Reģionālā sadarbība

1.   Puses vienojas, ka sadarbībai būtu jāveicina un jāatbalsta Irākas stabilitāte un reģionālā integrācija. Šai nolūkā tās vienojas veicināt pasākumus, kuru mērķis ir nostiprināt attiecības ar Irāku, tās kaimiņvalstīm un citiem reģionālajiem partneriem.

2.   Puses vienojas, ka to sadarbība var ietvert pasākumus, ko īsteno saskaņā ar sadarbības nolīgumiem ar citām šā reģiona valstīm, ja minētie pasākumi ir saderīgi ar šo nolīgumu un atbilst to interesēm.

3.   Neizslēdzot nevienu jomu, Puses vienojas īpaši apsvērt šādas darbības:

| a) | starpreģionālās tirdzniecības veicināšana; |
| --- | --- |

a)

starpreģionālās tirdzniecības veicināšana;

| b) | atbalsts reģionālajām iestādēm un kopīgiem projektiem un iniciatīvām, kas izveidotas attiecīgajās reģionālajās iestādēs. |
| --- | --- |

b)

atbalsts reģionālajām iestādēm un kopīgiem projektiem un iniciatīvām, kas izveidotas attiecīgajās reģionālajās iestādēs.

V   SADAĻA

INSTITUCIONĀLIE, VISPĀRĪGIE UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

111. pants

Sadarbības padome

1.   Ar šo izveido Sadarbības padomi, kas pārrauga šā nolīguma īstenošanu. Tā tiekas ministru līmenī reizi gadā. Lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, tā izskata visus svarīgos jautājumus, kas izriet no šā nolīguma, kā arī pārējos divpusējos vai starptautiskos vispārējo interešu jautājumus. Abām Pusēm vienojoties, Sadarbības padome arī var sniegt atbilstošus ieteikumus.

2.   Sadarbības padomē darbojas Pušu pārstāvji.

3.   Sadarbības padome pieņem savu iekšējo reglamentu.

4.   Jebkura Puse var nodot izskatīšanai Sadarbības padomē jebkuru strīdu saistībā ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretāciju.

5.   Sadarbības padome var strīdu izšķirt, sniedzot ieteikumu.

6.   Šā panta noteikumi nekādā veidā neietekmē un neskar īpašos noteikumus par strīdu izšķiršanu saskaņā ar šā nolīguma II sadaļu.

112. pants

Sadarbības komiteja un specializētās apakškomitejas

1.   Ar šo izveido Sadarbības komiteju, kurā darbojas Pušu pārstāvji un kas palīdz Sadarbības padomei veikt tās uzdevumus.

2.   Sadarbības padome var nolemt izveidot jebkādu citu specializētu apakškomiteju vai struktūru, kas var palīdzēt veikt tās uzdevumus, un nosaka minēto apakškomiteju vai struktūru sastāvu, uzdevumus un darbības veidu.

113. pants

Parlamentārā sadarbības komiteja

1.   Ar šo izveido Parlamentāro sadarbības komiteju. Tā ir Irākas parlamenta un Eiropas Parlamenta locekļu forums, kur tikties un apmainīties viedokļiem.

2.   Parlamentārajā sadarbības komitejā ir Eiropas Parlamenta locekļi, no vienas puses, un Irākas Republikas parlamenta locekļi, no otras puses.

3.   Parlamentāro sadarbības komiteju informē par Sadarbības padomes ieteikumiem.

4.   Parlamentārā sadarbības komiteja var sniegt ieteikumus Sadarbības padomei.

114. pants

Telpas

Lai sekmētu sadarbību šā nolīguma ietvaros, abas Puses vienojas atbilstīgi pilnvarotiem ekspertiem un amatpersonām, kas iesaistītas sadarbības īstenošanā, nodrošināt vajadzīgās iespējas to funkciju veikšanai saskaņā ar abu Pušu iekšējiem noteikumiem un reglamentu.

115. pants

Teritoriālā piemērošana

Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un atbilstoši šo Līgumu noteikumiem, un, no otras puses, Irākas Republikas teritorijā.

116. pants

Stāšanās spēkā un atjaunošana

1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad depozitārs ir saņēmis pēdējo Pušu paziņojumu par to, ka ir pabeigtas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.

2.   Šis nolīgums ir noslēgts uz desmit gadiem. To automātiski atjauno katru gadu, ja vien Puses no tā neatsakās sešus mēnešus pirms termiņa beigām. Šo nolīgumu izbeidz sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu. Izbeigšana neattiecas uz projektiem, kas tiek īstenoti saskaņā ar šo nolīgumu un ir uzsākti pirms paziņojuma saņemšanas.

117. pants

Pagaidu piemērošana

1.   Neskarot 116. pantu, Savienība un Irāka vienojas piemērot šā nolīguma 2. pantu un II, III un V sadaļu no trešā mēneša pirmās dienas pēc dienas, kad Savienība un Irāka ir paziņojušas viena otrai par šim mērķim vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Paziņojumus nosūta Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram, kas ir šā nolīguma depozitārs.

2.   Ja saskaņā ar 1. punktu kādu šā nolīguma noteikumu Puses piemēro pirms tā spēkā stāšanās dienas, tad jebkuru norādi minētajā noteikumā uz šā nolīguma spēkā stāšanās dienu saprot kā norādi uz dienu, kad Puses vienojas piemērot minēto noteikumu saskaņā ar 1. punktu.

118. pants

Diskriminācijas aizliegums

Jomās, uz ko attiecas šis nolīgums, un neskarot nekādus tā īpašos noteikumus:

| a) | režīms, ko Irāka piemēro attiecībā uz Savienību, nerada nekādu diskrimināciju starp dalībvalstīm, to valstspiederīgajiem vai uzņēmumiem vai firmām; |
| --- | --- |

a)

režīms, ko Irāka piemēro attiecībā uz Savienību, nerada nekādu diskrimināciju starp dalībvalstīm, to valstspiederīgajiem vai uzņēmumiem vai firmām;

| b) | režīms, ko Savienība piemēro attiecībā uz Irāku, nerada diskrimināciju starp Irākas valstspiederīgajiem vai tās uzņēmumiem vai firmām. |
| --- | --- |

b)

režīms, ko Savienība piemēro attiecībā uz Irāku, nerada diskrimināciju starp Irākas valstspiederīgajiem vai tās uzņēmumiem vai firmām.

119. pants

Klauzula par paplašināšanu

1.   Puses pēc abpusējas piekrišanas var grozīt, pārskatīt un paplašināt šo nolīgumu, lai uzlabotu sadarbības līmeni, tostarp noslēdzot pie šā nolīguma papildu vienošanās vai protokolus par konkrētām nozarēm vai darbībām.

2.   Attiecībā uz šā nolīguma īstenošanu jebkura no Pusēm var izteikt priekšlikumus par sadarbības jomu paplašināšanu, ņemot vērā tā piemērošanas gaitā gūto pieredzi. Par sadarbības paplašināšanu saskaņā ar šo nolīgumu lems Sadarbības padomē.

120. pants

Citi nolīgumi

1.   Neskarot attiecīgos noteikumus Līgumā par Eiropas Savienību un Līgumā par Eiropas Savienības darbību, šis nolīgums un saskaņā ar to veiktas darbības nekādā veidā neietekmē dalībvalstu pilnvaras iesaistīties divpusējos sadarbības pasākumos ar Irāku vai, attiecīgos gadījumos, noslēgt jaunus sadarbības nolīgumus ar Irāku.

2.   Šis nolīgums neietekmē to saistību piemērošanu vai īstenošanu, ko attiecīgās Puses uzņēmušās attiecībās ar trešām personām.

121. pants

Nolīguma nepildīšana

1.   Puses pieņem visus vispārējos vai īpašos pasākumus, kas vajadzīgi, lai tās izpildītu šajā nolīgumā noteiktās saistības, un nodrošina to atbilstību šajā nolīgumā izvirzītajiem mērķiem.

2.   Ja kāda no Pusēm uzskata, ka otra Puse nav izpildījusi savas saistības atbilstīgi šim nolīgumam, tā var veikt atbilstošus pasākumus. Pirms veikt šos pasākumus, tai 30 dienās jāiesniedz Sadarbības padomei visa attiecīgā informācija, kas nepieciešama situācijas rūpīgai novērtēšanai, lai rastu Pusēm pieņemamu risinājumu.

Izraugoties veicamos pasākumus, priekšroka jādod pasākumiem, kuri vismazāk traucē šā nolīguma darbību. Par šiem pasākumiem nekavējoties ziņo Sadarbības padomei, un par tiem apspriežas Sadarbības padomē, ja otra Puse to pieprasa.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta, jebkura no Pusēm var tūlīt veikt atbilstošus pasākumus saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, ja:

| a) | šā nolīguma denonsēšana nav sankcionēta saskaņā ar starptautisko tiesību vispārējiem noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

šā nolīguma denonsēšana nav sankcionēta saskaņā ar starptautisko tiesību vispārējiem noteikumiem;

| b) | otra Puse pārkāpj 2. un 5. pantā minētos šā nolīguma būtiskos elementus. |
| --- | --- |

b)

otra Puse pārkāpj 2. un 5. pantā minētos šā nolīguma būtiskos elementus.

Otra Puse var lūgt, lai 15 dienās sasauc steidzamu Pušu sanāksmi nolūkā rūpīgi izpētīt situāciju, lai vienotos par tām pieņemamu risinājumu.

4.   Atkāpjoties no 2. punkta, ja kāda no Pusēm uzskata, ka otra Puse nav izpildījusi kādu no šā nolīguma II sadaļā paredzētajām saistībām, tai ir izņēmuma tiesības pieprasīt un ievērot šā nolīguma II sadaļas VI iedaļā noteikto strīdu izšķiršanas procedūru.

122. pants

Pušu definīcija

Šajā nolīgumā “Puses” ir Savienība vai tās dalībvalstis vai Savienība un tās dalībvalstis saskaņā ar to attiecīgajām pilnvarām, no vienas puses, un Irāka, no otras puses.

123. pants

Autentiski teksti

Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru un arābu valodā, un tā teksts ir vienlīdz autentisks visās šajās valodās. Pretrunu gadījumā atsaucas uz valodu, kurā risinātas sarunas par nolīgumu, šajā gadījumā – angļu valodu.

124. pants

Pielikumi, papildinājumi, protokoli un piezīmes

Šā nolīguma pielikumi, papildinājumi, protokoli un piezīmes ir tā sastāvdaļa.

Съставено в Брюксел на единадесети май две хиляди и дванадесета година.

Hecho en Bruselas, el once de mayo de dos mil doce.

V Bruselu dne jedenáctého května dva tisíce dvanáct.

Udfærdiget i Bruxelles den ellevte maj to tusind og tolv.

Geschehen zu Brüssel am elften Mai zweitausendzwölf.

Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta maikuu üheteistkümnendal päeval Brüsselis.

'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις ένδεκα Μαΐου δύο χιλιάδες δώδεκα.

Done at Brussels on the eleventh day of May in the year two thousand and twelve.

Fait à Bruxelles, le onze mai deux mille douze.

Fatto a Bruxelles, addì undici maggio duemiladodici.

Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada vienpadsmitajā maijā.

Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų gegužės vienuoliktą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év május havának tizenegyedik napján.

Magħmul fi Brussell, fil-ħdax-il jum ta’ Mejju tas-sena elfejn u tnax.

Gedaan te Brussel, de elfde mei tweeduizend twaalf.

Sporządzono w Brukseli dnia jedenastego maja roku dwa tysiące dwunastego.

Feito em Bruxelas, em onze de maio de dois mil e doze.

Întocmit la Bruxelles la unsprezece mai două mii doisprezece.

V Bruseli dňa jedenásteho mája dvetisícdvanásť.

V Bruslju, dne enajstega maja leta dva tisoč dvanajst.

Tehty Brysselissä yhdentenätoista päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.

Som skedde i Bryssel den elfte maj tjugohundratolv.

Image

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel- Hauptstadt.

За Република България

Image

Za Českou republiku

Image

For Kongeriget Danmark

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Гια την Eλληvιкή Δημoкρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Гια την Kυπριαкή Δημoкρατία,

Image

Latvijas Republikas vārdā –

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

A Magyar Köztársaság részéről

Image

Għal Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Image

Image

---

1. PIELIKUMS

PUBLISKAIS IEPIRKUMS

I papildinājums

Aptvertais iepirkums

1. papildpielikums

Centrālās pārvaldes iestādes, kuras veic iepirkumu saskaņā ar šā nolīguma II sadaļas V iedaļas II nodaļas noteikumiem

Preces

| Robežvērtības | SDR 130 000 |
| --- | --- |

Robežvērtības

SDR 130 000

Pakalpojumi (noteikti 3. papildpielikumā)

| Robežvērtības | SDR 130 000 |
| --- | --- |

Robežvērtības

SDR 130 000

Būvdarbi (noteikti 4. papildpielikumā)

| Robežvērtības | SDR 5 000 000 |
| --- | --- |

Robežvērtības

SDR 5 000 000

Irākas saistības

1.   Visas centrālās pārvaldes iestādes, tostarp visas centrālajām pārvaldes iestādēm pakļautās iestādes, un visas pārējās iestādes, kuru iepirkuma politiku kontrolē vai ietekmē centrālā valdība vai kas ir atkarīga no tās, un visas pārējās iestādes, ko finansē centrālā valdība vai kas ir tās vadības pārraudzībā.

2.   Šo iestāžu informatīvs saraksts (precīzi nosaukumi var mainīties)

| | Lauksaimniecības ministrija |
| --- | --- |

Lauksaimniecības ministrija

| | Sakaru ministrija |
| --- | --- |

Sakaru ministrija

| | Sakaru un plašsaziņas līdzekļu valsts komisija |
| --- | --- |

Sakaru un plašsaziņas līdzekļu valsts komisija

| | Sabiedrības integritātes komisija |
| --- | --- |

Sabiedrības integritātes komisija

| | Kultūras ministrija |
| --- | --- |

Kultūras ministrija

| | Aizsardzības ministrija |
| --- | --- |

Aizsardzības ministrija

| | Migrācijas ministrija |
| --- | --- |

Migrācijas ministrija

| | Izglītības ministrija |
| --- | --- |

Izglītības ministrija

| | Elektrības ministrija |
| --- | --- |

Elektrības ministrija

| | Vides ministrija |
| --- | --- |

Vides ministrija

| | Finanšu ministrija |
| --- | --- |

Finanšu ministrija

| | Ārlietu ministrija |
| --- | --- |

Ārlietu ministrija

| | Veselības ministrija |
| --- | --- |

Veselības ministrija

| | Augstākās izglītības un zinātniskās pētniecības ministrija |
| --- | --- |

Augstākās izglītības un zinātniskās pētniecības ministrija

| | Dzīvokļu apgādes un būvniecības ministrija (un visas tās padotībā esošās iestādes) |
| --- | --- |

Dzīvokļu apgādes un būvniecības ministrija (un visas tās padotībā esošās iestādes)

| | Cilvēktiesību ministrija |
| --- | --- |

Cilvēktiesību ministrija

| | Rūpniecības un minerālu ministrija (un visas tās padotībā esošās iestādes) |
| --- | --- |

Rūpniecības un minerālu ministrija (un visas tās padotībā esošās iestādes)

| | Iekšlietu ministrija |
| --- | --- |

Iekšlietu ministrija

| | Tieslietu ministrija |
| --- | --- |

Tieslietu ministrija

| | Nodarbinātības un sociālo lietu ministrija |
| --- | --- |

Nodarbinātības un sociālo lietu ministrija

| | Pašvaldību un būvdarbu ministrija |
| --- | --- |

Pašvaldību un būvdarbu ministrija

| | Naftas ministrija |
| --- | --- |

Naftas ministrija

| | Plānošanas un sadarbības attīstības ministrija |
| --- | --- |

Plānošanas un sadarbības attīstības ministrija

| | Zinātnes un tehnoloģijas ministrija |
| --- | --- |

Zinātnes un tehnoloģijas ministrija

| | Tirdzniecības ministrija |
| --- | --- |

Tirdzniecības ministrija

| | Transporta ministrija |
| --- | --- |

Transporta ministrija

| | Ūdens resursu ministrija |
| --- | --- |

Ūdens resursu ministrija

| | Jaunatnes un sporta lietu ministrija |
| --- | --- |

Jaunatnes un sporta lietu ministrija

| | Tūrisma un senlietu valsts ministrija |
| --- | --- |

Tūrisma un senlietu valsts ministrija

| | Provinču jautājumu valsts ministrija |
| --- | --- |

Provinču jautājumu valsts ministrija

| | Sieviešu jautājumu valsts ministrija |
| --- | --- |

Sieviešu jautājumu valsts ministrija

| | Irākas Centrālā banka |
| --- | --- |

Irākas Centrālā banka

| | Valsts universitātes |
| --- | --- |

Valsts universitātes

Savienības saistības

Savienības iestādes

1.   Eiropas Savienības Padome

2.   Eiropas KomisijaDalībvalstu līgumslēdzējas iestādes

1.   Visas centrālo valdību ministrijas un struktūras, kas ir publisko tiesību subjekti

Savienībā “publisko tiesību subjekts” ir jebkura struktūra:

| — | kas izveidota konkrētam mērķim, lai apmierinātu sabiedriskās vajadzības, neveicot ražošanu vai komercdarbību, un |
| --- | --- |

—

kas izveidota konkrētam mērķim, lai apmierinātu sabiedriskās vajadzības, neveicot ražošanu vai komercdarbību, un

| — | kas ir juridiska persona, un |
| --- | --- |

—

kas ir juridiska persona, un

| — | ko galvenokārt finansē valsts, reģionu vai vietējo pašvaldību iestādes vai citi publisko tiesību subjekti vai ko pārrauga minētie subjekti, vai kam valdē, pārvaldē vai uzraudzības padomē vairāk nekā pusi locekļu ieceļ valsts, reģionu vai vietējo pašvaldību iestādes vai citi publisko tiesību subjekti. |
| --- | --- |

—

ko galvenokārt finansē valsts, reģionu vai vietējo pašvaldību iestādes vai citi publisko tiesību subjekti vai ko pārrauga minētie subjekti, vai kam valdē, pārvaldē vai uzraudzības padomē vairāk nekā pusi locekļu ieceļ valsts, reģionu vai vietējo pašvaldību iestādes vai citi publisko tiesību subjekti.

2.   Šādas centrālās pārvaldes iestādes, kuras veic iepirkumu saskaņā ar šā nolīguma II sadaļas V iedaļas II nodaļas noteikumiem (informatīvs saraksts)

TO LĪGUMSLĒDZĒJU IESTĀŽU INFORMATĪVS SARAKSTS, KURAS IR CENTRĀLĀS PĀRVALDES IESTĀDES, KĀ DEFINĒTS EK IEPIRKUMA DIREKTĪVĀ

Beļģija

| 1. | Services publics fédéraux (ministrijas): |
| --- | --- |

1.

Services publics fédéraux (ministrijas):

| 1. | Federale Overheidsdiensten (ministrijas): |
| --- | --- |

1.

Federale Overheidsdiensten (ministrijas):

SPF Chancellerie du Premier ministre;

FOD Kanselarij van de Eerste Minister;

SPF Personnel et organisation;

FOD Personeel en Organisatie;

SPF Budget et Contrôle de la Gestion;

FOD Budget en Beheerscontrole;

SPF Technologie de l’information et de la communication (Fedict);

FOD Informatie- en Communicatietechnologie (Fedict);

SPF Affaires étrangères, commerce extérieur et coopération au développement;

FOD Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en Ontwikkelingssamenwerking;

SPF Intérieur;

FOD Binnenlandse Zaken;

SPF Finances;

FOD Financiën;

SPF Mobilité et transports;

FOD Mobiliteit en Vervoer;

SPF Emploi, travail et concertation sociale;

FOD Werkgelegenheid, Arbeid en Sociaal overleg;

SPF Sécurité Sociale et institutions publiques de sécurité sociale;

FOD Sociale Zekerheid en Openbare Instellingen van Sociale Zekerheid;

SPF Santé publique, sécurité de la chaîne alimentaire et environnement;

FOD Volksgezondheid, Veiligheid van de Voedselketen en Leefmilieu;

SPF Justice;

FOD Justitie;

SPF Economie, PME, classes moyennes et energie;

FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie;

Ministère de la Défense;

Ministerie van Defensie;

Service public de programmation Intégration sociale, lutte contre la pauvreté et économie sociale;

Programmatorische Federale Overheidsdienst Maatschappelijke Integratie, Armoedsbestrijding en Sociale Economie;

Service public fédéral de programmation Développement durable;

Programmatorische Federale Overheidsdienst Duurzame Ontwikkeling;

Service public fédéral de programmation Politique scientifique.

Programmatorische Federale Overheidsdienst Wetenschapsbeleid.

| 2. | Régie des Bâtiments: |
| --- | --- |

2.

Régie des Bâtiments:

| 2. | Regie der Gebouwen: |
| --- | --- |

2.

Regie der Gebouwen:

Office national de Sécurité sociale;

Rijksdienst voor Sociale Zekerheid;

Institut national d’Assurance sociales pour travailleurs indépendants;

Rijksinstituut voor de Sociale Verzekeringen der Zelfstandigen;

Institut national d’Assurance Maladie-Invalidité;

Rijksinstituut voor Ziekte- en Invaliditeitsverzekering;

Office national des Pensions;

Rijksdienst voor Pensioenen;

Caisse auxiliaire d’Assurance Maladie-Invalidité;

Hulpkas voor Ziekte-en Invaliditeitsverzekering;

Fond des Maladies professionnelles;

Fonds voor Beroepsziekten;

Office national de l’Emploi.

Rijksdienst voor Arbeidsvoorziening.

Bulgārija

| — | Администрация на Народното събрание |
| --- | --- |

—

Администрация на Народното събрание

| — | Aдминистрация на Президента |
| --- | --- |

—

Aдминистрация на Президента

| — | Администрация на Министерския съвет |
| --- | --- |

—

Администрация на Министерския съвет

| — | Конституционен съд |
| --- | --- |

—

Конституционен съд

| — | Българска народна банка |
| --- | --- |

—

Българска народна банка

| — | Министерство на външните работи |
| --- | --- |

—

Министерство на външните работи

| — | Министерство на вътрешните работи |
| --- | --- |

—

Министерство на вътрешните работи

| — | Министерство на държавната администрация и административната реформа |
| --- | --- |

—

Министерство на държавната администрация и административната реформа

| — | Министерство на извънредните ситуации |
| --- | --- |

—

Министерство на извънредните ситуации

| — | Министерство на земеделието и храните |
| --- | --- |

—

Министерство на земеделието и храните

| — | Министерство на здравеопазването |
| --- | --- |

—

Министерство на здравеопазването

| — | Министерство на икономиката и енергетиката |
| --- | --- |

—

Министерство на икономиката и енергетиката

| — | Министерство на културата |
| --- | --- |

—

Министерство на културата

| — | Министерство на образованието и науката |
| --- | --- |

—

Министерство на образованието и науката

| — | Министерство на околната среда и водите |
| --- | --- |

—

Министерство на околната среда и водите

| — | Министерство на отбраната |
| --- | --- |

—

Министерство на отбраната

| — | Министерство на правосъдието |
| --- | --- |

—

Министерство на правосъдието

| — | Министерство на регионалното развитие и благоустройството |
| --- | --- |

—

Министерство на регионалното развитие и благоустройството

| — | Министерство на транспорта |
| --- | --- |

—

Министерство на транспорта

| — | Министерство на труда и социалната политика |
| --- | --- |

—

Министерство на труда и социалната политика

| — | Министерство на финансите |
| --- | --- |

—

Министерство на финансите

Valsts aģentūras, valsts komisijas, izpildaģentūras un citas valsts iestādes, kas izveidotas ar likumu vai Ministru padomes dekrētu un kuru funkcijas ir saistītas ar izpildvaras īstenošanu:

| — | Агенция за ядрено регулиране |
| --- | --- |

—

Агенция за ядрено регулиране

| — | Висша атестационна комисия |
| --- | --- |

—

Висша атестационна комисия

| — | Държавна комисия за енергийно и водно регулиране |
| --- | --- |

—

Държавна комисия за енергийно и водно регулиране

| — | Държавна комисия по сигурността на информацията |
| --- | --- |

—

Държавна комисия по сигурността на информацията

| — | Комисия за защита на конкуренцията |
| --- | --- |

—

Комисия за защита на конкуренцията

| — | Комисия за защита на личните данни |
| --- | --- |

—

Комисия за защита на личните данни

| — | Комисия за защита от дискриминация |
| --- | --- |

—

Комисия за защита от дискриминация

| — | Комисия за регулиране на съобщенията |
| --- | --- |

—

Комисия за регулиране на съобщенията

| — | Комисия за финансов надзор |
| --- | --- |

—

Комисия за финансов надзор

| — | Патентно ведомство на Република България |
| --- | --- |

—

Патентно ведомство на Република България

| — | Сметна палата на Република България |
| --- | --- |

—

Сметна палата на Република България

| — | Агенция за приватизация |
| --- | --- |

—

Агенция за приватизация

| — | Агенция за следприватизационен контрол |
| --- | --- |

—

Агенция за следприватизационен контрол

| — | Български институт по метрология |
| --- | --- |

—

Български институт по метрология

| — | Държавна агенция „Архиви“ |
| --- | --- |

—

Държавна агенция „Архиви“

| — | Държавна агенция „Държавен резерв и военновременни запаси“ |
| --- | --- |

—

Държавна агенция „Държавен резерв и военновременни запаси“

| — | Държавна агенция „Национална сигурност“ |
| --- | --- |

—

Държавна агенция „Национална сигурност“

| — | Държавна агенция за бежанците |
| --- | --- |

—

Държавна агенция за бежанците

| — | Държавна агенция за българите в чужбина |
| --- | --- |

—

Държавна агенция за българите в чужбина

| — | Държавна агенция за закрила на детето |
| --- | --- |

—

Държавна агенция за закрила на детето

| — | Държавна агенция за информационни технологии и съобщения |
| --- | --- |

—

Държавна агенция за информационни технологии и съобщения

| — | Държавна агенция за метрологичен и технически надзор |
| --- | --- |

—

Държавна агенция за метрологичен и технически надзор

| — | Държавна агенция за младежта и спорта |
| --- | --- |

—

Държавна агенция за младежта и спорта

| — | Държавна агенция по горите |
| --- | --- |

—

Държавна агенция по горите

| — | Държавна агенция по туризма |
| --- | --- |

—

Държавна агенция по туризма

| — | Държавна комисия по стоковите борси и тържища |
| --- | --- |

—

Държавна комисия по стоковите борси и тържища

| — | Институт по публична администрация и европейска интеграция |
| --- | --- |

—

Институт по публична администрация и европейска интеграция

| — | Национален статистически институт |
| --- | --- |

—

Национален статистически институт

| — | Национална агенция за оценяване и акредитация |
| --- | --- |

—

Национална агенция за оценяване и акредитация

| — | Националната агенция за професионално образование и обучение |
| --- | --- |

—

Националната агенция за професионално образование и обучение

| — | Национална комисия за борба с трафика на хора |
| --- | --- |

—

Национална комисия за борба с трафика на хора

| — | Агенция „Митници“ |
| --- | --- |

—

Агенция „Митници“

| — | Агенция за държавна и финансова инспекция |
| --- | --- |

—

Агенция за държавна и финансова инспекция

| — | Агенция за държавни вземания |
| --- | --- |

—

Агенция за държавни вземания

| — | Агенция за социално подпомагане |
| --- | --- |

—

Агенция за социално подпомагане

| — | Агенция за хората с увреждания |
| --- | --- |

—

Агенция за хората с увреждания

| — | Агенция по вписванията |
| --- | --- |

—

Агенция по вписванията

| — | Агенция по геодезия, картография и кадастър |
| --- | --- |

—

Агенция по геодезия, картография и кадастър

| — | Агенция по енергийна ефективност |
| --- | --- |

—

Агенция по енергийна ефективност

| — | Агенция по заетостта |
| --- | --- |

—

Агенция по заетостта

| — | Агенция по обществени поръчки |
| --- | --- |

—

Агенция по обществени поръчки

| — | Българска агенция за инвестиции |
| --- | --- |

—

Българска агенция за инвестиции

| — | Главна дирекция „Гражданска въздухоплавателна администрация“ |
| --- | --- |

—

Главна дирекция „Гражданска въздухоплавателна администрация“

| — | Дирекция „Материално-техническо осигуряване и социално обслужване“ на Министерство на вътрешните работи |
| --- | --- |

—

Дирекция „Материално-техническо осигуряване и социално обслужване“ на Министерство на вътрешните работи

| — | Дирекция „Оперативно издирване“ на Министерство на вътрешните работи |
| --- | --- |

—

Дирекция „Оперативно издирване“ на Министерство на вътрешните работи

| — | Дирекция „Финансово-ресурсно осигуряване“ на Министерство на вътрешните работи |
| --- | --- |

—

Дирекция „Финансово-ресурсно осигуряване“ на Министерство на вътрешните работи

| — | Дирекция за национален строителен контрол |
| --- | --- |

—

Дирекция за национален строителен контрол

| — | Държавна комисия по хазарта |
| --- | --- |

—

Държавна комисия по хазарта

| — | Изпълнителна агенция „Автомобилна администрация“ |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция „Автомобилна администрация“

| — | Изпълнителна агенция „Борба с градушките“ |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция „Борба с градушките“

| — | Изпълнителна агенция „Българска служба за акредитация“ |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция „Българска служба за акредитация“

| — | Изпълнителна агенция „Военни клубове и информация“ |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция „Военни клубове и информация“

| — | Изпълнителна агенция „Главна инспекция по труда“ |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция „Главна инспекция по труда“

| — | Изпълнителна агенция „Държавна собственост на Министерството на отбраната“ |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция „Държавна собственост на Министерството на отбраната“

| — | Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“ |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция „Железопътна администрация“

| — | Изпълнителна агенция „Изпитвания и контролни измервания на въоръжение, техника и имущества“ |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция „Изпитвания и контролни измервания на въоръжение, техника и имущества“

| — | Изпълнителна агенция „Морска администрация“ |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция „Морска администрация“

| — | Изпълнителна агенция „Национален филмов център“ |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция „Национален филмов център“

| — | Изпълнителна агенция „Пристанищна администрация“ |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция „Пристанищна администрация“

| — | Изпълнителна агенция „Проучване и поддържане на река Дунав“ |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция „Проучване и поддържане на река Дунав“

| — | Изпълнителна агенция „Социални дейности на Министерството на отбраната“ |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция „Социални дейности на Министерството на отбраната“

| — | Изпълнителна агенция за икономически анализи и прогнози |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция за икономически анализи и прогнози

| — | Изпълнителна агенция за насърчаване на малките и средни предприятия |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция за насърчаване на малките и средни предприятия

| — | Изпълнителна агенция по лекарствата |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция по лекарствата

| — | Изпълнителна агенция по лозата и виното |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция по лозата и виното

| — | Изпълнителна агенция по околна среда |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция по околна среда

| — | Изпълнителна агенция по почвените ресурси |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция по почвените ресурси

| — | Изпълнителна агенция по рибарство и аквакултури |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция по рибарство и аквакултури

| — | Изпълнителна агенция по селекция и репродукция в животновъдството |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция по селекция и репродукция в животновъдството

| — | Изпълнителна агенция по сортоизпитване, апробация и семеконтрол |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция по сортоизпитване, апробация и семеконтрол

| — | Изпълнителна агенция по трансплантация |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция по трансплантация

| — | Изпълнителна агенция по хидромелиорации |
| --- | --- |

—

Изпълнителна агенция по хидромелиорации

| — | Комисията за защита на потребителите |
| --- | --- |

—

Комисията за защита на потребителите

| — | Контролно-техническата инспекция |
| --- | --- |

—

Контролно-техническата инспекция

| — | Национален център за информация и документация |
| --- | --- |

—

Национален център за информация и документация

| — | Национален център по радиобиология и радиационна защита |
| --- | --- |

—

Национален център по радиобиология и радиационна защита

| — | Национална агенция за приходите |
| --- | --- |

—

Национална агенция за приходите

| — | Национална ветеринарномедицинска служба |
| --- | --- |

—

Национална ветеринарномедицинска служба

| — | Национална служба „Полиция“ |
| --- | --- |

—

Национална служба „Полиция“

| — | Национална служба „Пожарна безопасност и защита на населението“ |
| --- | --- |

—

Национална служба „Пожарна безопасност и защита на населението“

| — | Национална служба за растителна защита |
| --- | --- |

—

Национална служба за растителна защита

| — | Национална служба за съвети в земеделието |
| --- | --- |

—

Национална служба за съвети в земеделието

| — | Национална служба по зърното и фуражите |
| --- | --- |

—

Национална служба по зърното и фуражите

| — | Служба „Военна информация“ |
| --- | --- |

—

Служба „Военна информация“

| — | Служба „Военна полиция“ |
| --- | --- |

—

Служба „Военна полиция“

| — | Фонд „Републиканска пътна инфраструктура“ |
| --- | --- |

—

Фонд „Републиканска пътна инфраструктура“

| — | Авиоотряд 28 |
| --- | --- |

—

Авиоотряд 28

Čehijas Republika

| — | Ministerstvo dopravy |
| --- | --- |

—

Ministerstvo dopravy

| — | Ministerstvo financí |
| --- | --- |

—

Ministerstvo financí

| — | Ministerstvo kultury |
| --- | --- |

—

Ministerstvo kultury

| — | Ministerstvo obrany |
| --- | --- |

—

Ministerstvo obrany

| — | Ministerstvo pro místní rozvoj |
| --- | --- |

—

Ministerstvo pro místní rozvoj

| — | Ministerstvo práce a sociálních věcí |
| --- | --- |

—

Ministerstvo práce a sociálních věcí

| — | Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |

—

Ministerstvo průmyslu a obchodu

| — | Ministerstvo spravedlnosti |
| --- | --- |

—

Ministerstvo spravedlnosti

| — | Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy |
| --- | --- |

—

Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy

| — | Ministerstvo vnitra |
| --- | --- |

—

Ministerstvo vnitra

| — | Ministerstvo zahraničních věcí |
| --- | --- |

—

Ministerstvo zahraničních věcí

| — | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

—

Ministerstvo zdravotnictví

| — | Ministerstvo zemědělství |
| --- | --- |

—

Ministerstvo zemědělství

| — | Ministerstvo životního prostředí |
| --- | --- |

—

Ministerstvo životního prostředí

| — | Poslanecká sněmovna PČR |
| --- | --- |

—

Poslanecká sněmovna PČR

| — | Senát PČR |
| --- | --- |

—

Senát PČR

| — | Kancelář prezidenta |
| --- | --- |

—

Kancelář prezidenta

| — | Český statistický úřad |
| --- | --- |

—

Český statistický úřad

| — | Český úřad zeměměřičský a katastrální |
| --- | --- |

—

Český úřad zeměměřičský a katastrální

| — | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |

—

Úřad průmyslového vlastnictví

| — | Úřad pro ochranu osobních údajů |
| --- | --- |

—

Úřad pro ochranu osobních údajů

| — | Bezpečnostní informační služba |
| --- | --- |

—

Bezpečnostní informační služba

| — | Národní bezpečnostní úřad |
| --- | --- |

—

Národní bezpečnostní úřad

| — | Česká akademie věd |
| --- | --- |

—

Česká akademie věd

| — | Vězeňská služba |
| --- | --- |

—

Vězeňská služba

| — | Český báňský úřad |
| --- | --- |

—

Český báňský úřad

| — | Úřad pro ochranu hospodářské soutěže |
| --- | --- |

—

Úřad pro ochranu hospodářské soutěže

| — | Správa státních hmotných rezerv |
| --- | --- |

—

Správa státních hmotných rezerv

| — | Státní úřad pro jadernou bezpečnost |
| --- | --- |

—

Státní úřad pro jadernou bezpečnost

| — | Česká národní banka |
| --- | --- |

—

Česká národní banka

| — | Energetický regulační úřad |
| --- | --- |

—

Energetický regulační úřad

| — | Úřad vlády České republiky |
| --- | --- |

—

Úřad vlády České republiky

| — | Ústavní soud |
| --- | --- |

—

Ústavní soud

| — | Nejvyšší soud |
| --- | --- |

—

Nejvyšší soud

| — | Nejvyšší správní soud |
| --- | --- |

—

Nejvyšší správní soud

| — | Nejvyšší státní zastupitelství |
| --- | --- |

—

Nejvyšší státní zastupitelství

| — | Nejvyšší kontrolní úřad |
| --- | --- |

—

Nejvyšší kontrolní úřad

| — | Kancelář Veřejného ochránce práv |
| --- | --- |

—

Kancelář Veřejného ochránce práv

| — | Grantová agentura České republiky |
| --- | --- |

—

Grantová agentura České republiky

| — | Státní úřad inspekce práce |
| --- | --- |

—

Státní úřad inspekce práce

| — | Český telekomunikační úřad |
| --- | --- |

—

Český telekomunikační úřad

Dānija

| — | Folketinget |
| --- | --- |

—

Folketinget

| — | Rigsrevisionen |
| --- | --- |

—

Rigsrevisionen

| — | Statsministeriet |
| --- | --- |

—

Statsministeriet

| — | Udenrigsministeriet |
| --- | --- |

—

Udenrigsministeriet

| — | Beskæftigelsesministeriet
  5 styrelser og institutioner (5 aģentūras un iestādes) |
| --- | --- |

—

Beskæftigelsesministeriet

5 styrelser og institutioner (5 aģentūras un iestādes)

| — | Domstolsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Domstolsstyrelsen

| — | Finansministeriet
  5 styrelser og institutioner (5 aģentūras un iestādes) |
| --- | --- |

—

Finansministeriet

5 styrelser og institutioner (5 aģentūras un iestādes)

| — | Forsvarsministeriet
  5 styrelser og institutioner (5 aģentūras un iestādes) |
| --- | --- |

—

Forsvarsministeriet

5 styrelser og institutioner (5 aģentūras un iestādes)

| — | Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse
  Adskillige styrelser og institutioner, herunder Statens Serum Institut (vairākas aģentūras un iestādes, tostarp Statens Serum institūts) |
| --- | --- |

—

Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse

Adskillige styrelser og institutioner, herunder Statens Serum Institut (vairākas aģentūras un iestādes, tostarp Statens Serum institūts)

| — | Justitsministeriet
  Rigspolitichefen, anklagemyndigheden samt 1 direktorat og et antal styrelser (policijas komisārs, prokurors, 1 direktorāts un vairākas aģentūras) |
| --- | --- |

—

Justitsministeriet

Rigspolitichefen, anklagemyndigheden samt 1 direktorat og et antal styrelser (policijas komisārs, prokurors, 1 direktorāts un vairākas aģentūras)

| — | Kirkeministeriet
  10 stiftsøvrigheder (10 bīskapijas institūcijas) |
| --- | --- |

—

Kirkeministeriet

10 stiftsøvrigheder (10 bīskapijas institūcijas)

| — | Kulturministeriet — Kultūras ministrija
  4 styrelser samt et antal statsinstitutioner (4 departamenti un vairākas institūcijas) |
| --- | --- |

—

Kulturministeriet — Kultūras ministrija

4 styrelser samt et antal statsinstitutioner (4 departamenti un vairākas institūcijas)

| — | Miljøministeriet
  5 styrelser (5 aģentūras) |
| --- | --- |

—

Miljøministeriet

5 styrelser (5 aģentūras)

| — | Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration
  1 styrelse (1 aģentūra) |
| --- | --- |

—

Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration

1 styrelse (1 aģentūra)

| — | Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri
  4 direktorater og institutioner (4 direktorāti un institūcijas) |
| --- | --- |

—

Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri

4 direktorater og institutioner (4 direktorāti un institūcijas)

| — | Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling
  Adskillige styrelser og institutioner, Forskningscenter Risø og Statens uddannelsesbygninger (vairākas aģentūras un institūcijas, tostarp Riso Nacionālā laboratorija un Dānijas valsts zinātnes un izglītības iestādes) |
| --- | --- |

—

Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling

Adskillige styrelser og institutioner, Forskningscenter Risø og Statens uddannelsesbygninger (vairākas aģentūras un institūcijas, tostarp Riso Nacionālā laboratorija un Dānijas valsts zinātnes un izglītības iestādes)

| — | Skatteministeriet
  1 styrelse og institutioner (1 aģentūra un vairākas institūcijas) |
| --- | --- |

—

Skatteministeriet

1 styrelse og institutioner (1 aģentūra un vairākas institūcijas)

| — | Velfærdsministeriet
  3 styrelser og institutioner (3 aģentūras un vairākas institūcijas) |
| --- | --- |

—

Velfærdsministeriet

3 styrelser og institutioner (3 aģentūras un vairākas institūcijas)

| — | Transportministeriet
  7 styrelser og institutioner, hereunder Øresundsbrokonsortiet (7 aģentūras un institūcijas, tostarp Øresundsbrokonsortiet) |
| --- | --- |

—

Transportministeriet

7 styrelser og institutioner, hereunder Øresundsbrokonsortiet (7 aģentūras un institūcijas, tostarp Øresundsbrokonsortiet)

| — | Undervisningsministeriet
  3 styrelser, 4 undervisningsinstitutioner og 5 andre institutioner (3 aģentūras, 4 izglītības iestādes un 5 citas institūcijas) |
| --- | --- |

—

Undervisningsministeriet

3 styrelser, 4 undervisningsinstitutioner og 5 andre institutioner (3 aģentūras, 4 izglītības iestādes un 5 citas institūcijas)

| — | Økonomi- og Erhvervsministeriet
  Adskillige styrelser og institutioner (vairākas aģentūras un institūcijas) |
| --- | --- |

—

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Adskillige styrelser og institutioner (vairākas aģentūras un institūcijas)

| — | Klima- og Energiministeriet
  3 styrelser og institutioner (3 aģentūras un institūcijas) |
| --- | --- |

—

Klima- og Energiministeriet

3 styrelser og institutioner (3 aģentūras un institūcijas)

Vācija

| — | Auswärtiges Amt |
| --- | --- |

—

Auswärtiges Amt

| — | Bundeskanzleramt |
| --- | --- |

—

Bundeskanzleramt

| — | Bundesministerium für Arbeit und Soziales |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Arbeit und Soziales

| — | Bundesministerium für Bildung und Forschung |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Bildung und Forschung

| — | Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Ernährung, Landwirtschaft und Verbraucherschutz

| — | Bundesministerium der Finanzen |
| --- | --- |

—

Bundesministerium der Finanzen

| — | Bundesministerium des Innern (tikai civilpreces) |
| --- | --- |

—

Bundesministerium des Innern (tikai civilpreces)

| — | Bundesministerium für Gesundheit |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Gesundheit

| — | Bundesministerium für Familie, Senioren, Frauen und Jugend |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Familie, Senioren, Frauen und Jugend

| — | Bundesministerium der Justiz |
| --- | --- |

—

Bundesministerium der Justiz

| — | Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung

| — | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

| — | Bundesministerium für wirtschaftliche Zusammenarbeit und Entwicklung |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für wirtschaftliche Zusammenarbeit und Entwicklung

| — | Bundesministerium der Verteidigung (izslēdzot militārās preces) |
| --- | --- |

—

Bundesministerium der Verteidigung (izslēdzot militārās preces)

| — | Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und Reaktorsicherheit

Igaunija

| — | Vabariigi Presidendi Kantselei; |
| --- | --- |

—

Vabariigi Presidendi Kantselei;

| — | Eesti Vabariigi Riigikogu; |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariigi Riigikogu;

| — | Eesti Vabariigi Riigikohus; |
| --- | --- |

—

Eesti Vabariigi Riigikohus;

| — | Riigikontroll; |
| --- | --- |

—

Riigikontroll;

| — | Õiguskantsler; |
| --- | --- |

—

Õiguskantsler;

| — | Riigikantselei; |
| --- | --- |

—

Riigikantselei;

| — | Rahvusarhiiv; |
| --- | --- |

—

Rahvusarhiiv;

| — | Haridus- ja Teadusministeerium; |
| --- | --- |

—

Haridus- ja Teadusministeerium;

| — | Justiitsministeerium; |
| --- | --- |

—

Justiitsministeerium;

| — | Kaitseministeerium; |
| --- | --- |

—

Kaitseministeerium;

| — | Keskkonnaministeerium; |
| --- | --- |

—

Keskkonnaministeerium;

| — | Kultuuriministeerium; |
| --- | --- |

—

Kultuuriministeerium;

| — | Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium; |
| --- | --- |

—

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium;

| — | Põllumajandusministeerium; |
| --- | --- |

—

Põllumajandusministeerium;

| — | Rahandusministeerium; |
| --- | --- |

—

Rahandusministeerium;

| — | Siseministeerium; |
| --- | --- |

—

Siseministeerium;

| — | Sotsiaalministeerium; |
| --- | --- |

—

Sotsiaalministeerium;

| — | Välisministeerium; |
| --- | --- |

—

Välisministeerium;

| — | Keeleinspektsioon; |
| --- | --- |

—

Keeleinspektsioon;

| — | Riigiprokuratuur; |
| --- | --- |

—

Riigiprokuratuur;

| — | Teabeamet; |
| --- | --- |

—

Teabeamet;

| — | Maa-amet; |
| --- | --- |

—

Maa-amet;

| — | Keskkonnainspektsioon; |
| --- | --- |

—

Keskkonnainspektsioon;

| — | Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus; |
| --- | --- |

—

Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus;

| — | Muinsuskaitseamet; |
| --- | --- |

—

Muinsuskaitseamet;

| — | Patendiamet; |
| --- | --- |

—

Patendiamet;

| — | Tarbijakaitseamet; |
| --- | --- |

—

Tarbijakaitseamet;

| — | Riigihangete Amet; |
| --- | --- |

—

Riigihangete Amet;

| — | Taimetoodangu Inspektsioon; |
| --- | --- |

—

Taimetoodangu Inspektsioon;

| — | Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet; |
| --- | --- |

—

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet;

| — | Veterinaar- ja Toiduamet; |
| --- | --- |

—

Veterinaar- ja Toiduamet;

| — | Konkurentsiamet; |
| --- | --- |

—

Konkurentsiamet;

| — | Maksu- ja Tolliamet; |
| --- | --- |

—

Maksu- ja Tolliamet;

| — | Statistikaamet; |
| --- | --- |

—

Statistikaamet;

| — | Kaitsepolitseiamet; |
| --- | --- |

—

Kaitsepolitseiamet;

| — | Kodakondsus- ja Migratsiooniamet; |
| --- | --- |

—

Kodakondsus- ja Migratsiooniamet;

| — | Piirivalveamet; |
| --- | --- |

—

Piirivalveamet;

| — | Politseiamet; |
| --- | --- |

—

Politseiamet;

| — | Eesti Kohtuekspertiisi Instituut; |
| --- | --- |

—

Eesti Kohtuekspertiisi Instituut;

| — | Keskkriminaalpolitsei; |
| --- | --- |

—

Keskkriminaalpolitsei;

| — | Päästeamet; |
| --- | --- |

—

Päästeamet;

| — | Andmekaitse Inspektsioon; |
| --- | --- |

—

Andmekaitse Inspektsioon;

| — | Ravimiamet; |
| --- | --- |

—

Ravimiamet;

| — | Sotsiaalkindlustusamet; |
| --- | --- |

—

Sotsiaalkindlustusamet;

| — | Tööturuamet; |
| --- | --- |

—

Tööturuamet;

| — | Tervishoiuamet; |
| --- | --- |

—

Tervishoiuamet;

| — | Tervisekaitseinspektsioon; |
| --- | --- |

—

Tervisekaitseinspektsioon;

| — | Tööinspektsioon; |
| --- | --- |

—

Tööinspektsioon;

| — | Lennuamet; |
| --- | --- |

—

Lennuamet;

| — | Maanteeamet; |
| --- | --- |

—

Maanteeamet;

| — | Veeteede Amet; |
| --- | --- |

—

Veeteede Amet;

| — | Julgestuspolitsei; |
| --- | --- |

—

Julgestuspolitsei;

| — | Kaitseressursside Amet; |
| --- | --- |

—

Kaitseressursside Amet;

| — | Kaitseväe Logistikakeskus; |
| --- | --- |

—

Kaitseväe Logistikakeskus;

| — | Tehnilise Järelevalve Amet. |
| --- | --- |

—

Tehnilise Järelevalve Amet.

Īrija

| — | President’s Establishment |
| --- | --- |

—

President’s Establishment

| — | Houses of the Oireachtas – [parlaments] |
| --- | --- |

—

Houses of the Oireachtas – [parlaments]

| — | Department of the Taoiseach – [premjerministrs] |
| --- | --- |

—

Department of the Taoiseach – [premjerministrs]

| — | Central Statistics Office |
| --- | --- |

—

Central Statistics Office

| — | Department of Finance |
| --- | --- |

—

Department of Finance

| — | Office of the Comptroller and Auditor General |
| --- | --- |

—

Office of the Comptroller and Auditor General

| — | Office of the Revenue Commissioners |
| --- | --- |

—

Office of the Revenue Commissioners

| — | Office of Public Works |
| --- | --- |

—

Office of Public Works

| — | State Laboratory |
| --- | --- |

—

State Laboratory

| — | Office of the Attorney General |
| --- | --- |

—

Office of the Attorney General

| — | Office of the Director of Public Prosecutions |
| --- | --- |

—

Office of the Director of Public Prosecutions

| — | Valuation Office |
| --- | --- |

—

Valuation Office

| — | Office of the Commission for Public Service Appointments |
| --- | --- |

—

Office of the Commission for Public Service Appointments

| — | Public Appointments Service |
| --- | --- |

—

Public Appointments Service

| — | Office of the Ombudsman |
| --- | --- |

—

Office of the Ombudsman

| — | Chief State Solicitor’s Office |
| --- | --- |

—

Chief State Solicitor’s Office

| — | Department of Justice, Equality and Law Reform |
| --- | --- |

—

Department of Justice, Equality and Law Reform

| — | Courts Service |
| --- | --- |

—

Courts Service

| — | Prisons Service |
| --- | --- |

—

Prisons Service

| — | Office of the Commissioners of Charitable Donations and Bequests |
| --- | --- |

—

Office of the Commissioners of Charitable Donations and Bequests

| — | Department of the Environment, Heritage and Local Government |
| --- | --- |

—

Department of the Environment, Heritage and Local Government

| — | Department of Education and Science |
| --- | --- |

—

Department of Education and Science

| — | Department of Communications, Energy and Natural Resources |
| --- | --- |

—

Department of Communications, Energy and Natural Resources

| — | Department of Agriculture, Fisheries and Food |
| --- | --- |

—

Department of Agriculture, Fisheries and Food

| — | Department of Transport |
| --- | --- |

—

Department of Transport

| — | Department of Health and Children |
| --- | --- |

—

Department of Health and Children

| — | Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |

—

Department of Enterprise, Trade and Employment

| — | Department of Arts, Sports and Tourism |
| --- | --- |

—

Department of Arts, Sports and Tourism

| — | Department of Defence |
| --- | --- |

—

Department of Defence

| — | Department of Foreign Affairs |
| --- | --- |

—

Department of Foreign Affairs

| — | Department of Social and Family Affairs |
| --- | --- |

—

Department of Social and Family Affairs

| — | Department of Community, Rural and Gaeltacht – [īru valodā runājošo iedzīvotāju reģioni] Affairs |
| --- | --- |

—

Department of Community, Rural and Gaeltacht – [īru valodā runājošo iedzīvotāju reģioni] Affairs

| — | Arts Council |
| --- | --- |

—

Arts Council

| — | National Gallery. |
| --- | --- |

—

National Gallery.

Grieķija

| — | Υπουργείο Εσωτερικών· |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Εσωτερικών·

| — | Υπουργείο Εξωτερικών· |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Εξωτερικών·

| — | Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών· |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών·

| — | Υπουργείο Ανάπτυξης· |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Ανάπτυξης·

| — | Υπουργείο Δικαιοσύνης· |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Δικαιοσύνης·

| — | Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων· |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων·

| — | Υπουργείο Πολιτισμού· |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Πολιτισμού·

| — | Υπουργείο Υγείας και Κοινωνικής Αλληλεγγύης· |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Υγείας και Κοινωνικής Αλληλεγγύης·

| — | Υπουργείο Περιβάλλοντος, Χωροταξίας και Δημοσίων Έργων· |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Περιβάλλοντος, Χωροταξίας και Δημοσίων Έργων·

| — | Υπουργείο Απασχόλησης και Κοινωνικής Προστασίας· |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Απασχόλησης και Κοινωνικής Προστασίας·

| — | Υπουργείο Μεταφορών και Επικοινωνιών· |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Μεταφορών και Επικοινωνιών·

| — | Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων· |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων·

| — | Υπουργείο Εμπορικής Ναυτιλίας, Αιγαίου και Νησιωτικής Πολιτικής· |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Εμπορικής Ναυτιλίας, Αιγαίου και Νησιωτικής Πολιτικής·

| — | Υπουργείο Μακεδονίας-Θράκης· |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Μακεδονίας-Θράκης·

| — | Γενική Γραμματεία Επικοινωνίας· |
| --- | --- |

—

Γενική Γραμματεία Επικοινωνίας·

| — | Γενική Γραμματεία Ενημέρωσης· |
| --- | --- |

—

Γενική Γραμματεία Ενημέρωσης·

| — | Γενική Γραμματεία Νέας Γενιάς· |
| --- | --- |

—

Γενική Γραμματεία Νέας Γενιάς·

| — | Γενική Γραμματεία Ισότητας· |
| --- | --- |

—

Γενική Γραμματεία Ισότητας·

| — | Γενική Γραμματεία Κοινωνικών Ασφαλίσεων· |
| --- | --- |

—

Γενική Γραμματεία Κοινωνικών Ασφαλίσεων·

| — | Γενική Γραμματεία Απόδημου Ελληνισμού· |
| --- | --- |

—

Γενική Γραμματεία Απόδημου Ελληνισμού·

| — | Γενική Γραμματεία Βιομηχανίας· |
| --- | --- |

—

Γενική Γραμματεία Βιομηχανίας·

| — | Γενική Γραμματεία Έρευνας και Τεχνολογίας· |
| --- | --- |

—

Γενική Γραμματεία Έρευνας και Τεχνολογίας·

| — | Γενική Γραμματεία Αθλητισμού· |
| --- | --- |

—

Γενική Γραμματεία Αθλητισμού·

| — | Γενική Γραμματεία Δημοσίων Έργων· |
| --- | --- |

—

Γενική Γραμματεία Δημοσίων Έργων·

| — | Γενική Γραμματεία Εθνικής Στατιστικής Υπηρεσίας Ελλάδος· |
| --- | --- |

—

Γενική Γραμματεία Εθνικής Στατιστικής Υπηρεσίας Ελλάδος·

| — | Εθνικό Συμβούλιο Κοινωνικής Φροντίδας· |
| --- | --- |

—

Εθνικό Συμβούλιο Κοινωνικής Φροντίδας·

| — | Οργανισμός Εργατικής Κατοικίας· |
| --- | --- |

—

Οργανισμός Εργατικής Κατοικίας·

| — | Εθνικό Τυπογραφείο· |
| --- | --- |

—

Εθνικό Τυπογραφείο·

| — | Γενικό Χημείο του Κράτους· |
| --- | --- |

—

Γενικό Χημείο του Κράτους·

| — | Ταμείο Εθνικής Οδοποιίας· |
| --- | --- |

—

Ταμείο Εθνικής Οδοποιίας·

| — | Εθνικό Καποδιστριακό Πανεπιστήμιο Αθηνών· |
| --- | --- |

—

Εθνικό Καποδιστριακό Πανεπιστήμιο Αθηνών·

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης· |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης·

| — | Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης· |
| --- | --- |

—

Δημοκρίτειο Πανεπιστήμιο Θράκης·

| — | Πανεπιστήμιο Αιγαίου· |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Αιγαίου·

| — | Πανεπιστήμιο Ιωαννίνων· |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Ιωαννίνων·

| — | Πανεπιστήμιο Πατρών· |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Πατρών·

| — | Πανεπιστήμιο Μακεδονίας· |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Μακεδονίας·

| — | Πολυτεχνείο Κρήτης· |
| --- | --- |

—

Πολυτεχνείο Κρήτης·

| — | Σιβιτανίδειος Δημόσια Σχολή Τεχνών και Επαγγελμάτων· |
| --- | --- |

—

Σιβιτανίδειος Δημόσια Σχολή Τεχνών και Επαγγελμάτων·

| — | Αιγινήτειο Νοσοκομείο· |
| --- | --- |

—

Αιγινήτειο Νοσοκομείο·

| — | Αρεταίειο Νοσοκομείο· |
| --- | --- |

—

Αρεταίειο Νοσοκομείο·

| — | Εθνικό Κέντρο Δημόσιας Διοίκησης· |
| --- | --- |

—

Εθνικό Κέντρο Δημόσιας Διοίκησης·

| — | Οργανισμός Διαχείρισης Δημοσίου Υλικού· |
| --- | --- |

—

Οργανισμός Διαχείρισης Δημοσίου Υλικού·

| — | Οργανισμός Γεωργικών Ασφαλίσεων· |
| --- | --- |

—

Οργανισμός Γεωργικών Ασφαλίσεων·

| — | Οργανισμός Σχολικών Κτιρίων· |
| --- | --- |

—

Οργανισμός Σχολικών Κτιρίων·

| — | Γενικό Επιτελείο Στρατού· |
| --- | --- |

—

Γενικό Επιτελείο Στρατού·

| — | Γενικό Επιτελείο Ναυτικού· |
| --- | --- |

—

Γενικό Επιτελείο Ναυτικού·

| — | Γενικό Επιτελείο Αεροπορίας· |
| --- | --- |

—

Γενικό Επιτελείο Αεροπορίας·

| — | Ελληνική Επιτροπή Ατομικής Ενέργειας· |
| --- | --- |

—

Ελληνική Επιτροπή Ατομικής Ενέργειας·

| — | Γενική Γραμματεία Εκπαίδευσης Ενηλίκων· |
| --- | --- |

—

Γενική Γραμματεία Εκπαίδευσης Ενηλίκων·

| — | Υπουργείο Εθνικής Άμυνας· |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Εθνικής Άμυνας·

| — | Γενική Γραμματεία Εμπορίου. |
| --- | --- |

—

Γενική Γραμματεία Εμπορίου.

Spānija

| — | Presidencia del Gobierno |
| --- | --- |

—

Presidencia del Gobierno

| — | Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación |
| --- | --- |

—

Ministerio de Asuntos Exteriores y de Cooperación

| — | Ministerio de Justicia |
| --- | --- |

—

Ministerio de Justicia

| — | Ministerio de Defensa |
| --- | --- |

—

Ministerio de Defensa

| — | Ministerio de Economía y Hacienda |
| --- | --- |

—

Ministerio de Economía y Hacienda

| — | Ministerio del Interior |
| --- | --- |

—

Ministerio del Interior

| — | Ministerio de Fomento |
| --- | --- |

—

Ministerio de Fomento

| — | Ministerio de Educación, Política Social y Deportes |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación, Política Social y Deportes

| — | Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- | --- |

—

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

| — | Ministerio de Trabajo e Inmigración |
| --- | --- |

—

Ministerio de Trabajo e Inmigración

| — | Ministerio de la Presidencia |
| --- | --- |

—

Ministerio de la Presidencia

| — | Ministerio de Administraciones Públicas |
| --- | --- |

—

Ministerio de Administraciones Públicas

| — | Ministerio de Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Cultura

| — | Ministerio de Sanidad y Consumo |
| --- | --- |

—

Ministerio de Sanidad y Consumo

| — | Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino |
| --- | --- |

—

Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino

| — | Ministerio de Vivienda |
| --- | --- |

—

Ministerio de Vivienda

| — | Ministerio de Ciencia e Innovación |
| --- | --- |

—

Ministerio de Ciencia e Innovación

| — | Ministerio de Igualdad |
| --- | --- |

—

Ministerio de Igualdad

Francija

1)   Ministrijas

| — | Services du Premier ministre |
| --- | --- |

—

Services du Premier ministre

| — | Ministère chargé de la santé, de la jeunesse et des sports |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de la santé, de la jeunesse et des sports

| — | Ministère chargé de l’intérieur, de l’outre-mer et des collectivités territoriales |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de l’intérieur, de l’outre-mer et des collectivités territoriales

| — | Ministère chargé de la justice |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de la justice

| — | Ministère chargé de la défense |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de la défense

| — | Ministère chargé des affaires étrangères et européennes |
| --- | --- |

—

Ministère chargé des affaires étrangères et européennes

| — | Ministère chargé de l’éducation nationale |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de l’éducation nationale

| — | Ministère chargé de l’économie, des finances et de l’emploi |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de l’économie, des finances et de l’emploi

| — | Secrétariat d'État aux transports |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État aux transports

| — | Secrétariat d'État aux entreprises et au commerce extérieur |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État aux entreprises et au commerce extérieur

| — | Ministère chargé du travail, des relations sociales et de la solidarité |
| --- | --- |

—

Ministère chargé du travail, des relations sociales et de la solidarité

| — | Ministère chargé de la culture et de la communication |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de la culture et de la communication

| — | Ministère chargé du budget, des comptes publics et de la fonction publique |
| --- | --- |

—

Ministère chargé du budget, des comptes publics et de la fonction publique

| — | Ministère chargé de l’agriculture et de la pêche |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de l’agriculture et de la pêche

| — | Ministère chargé de l’enseignement supérieur et de la recherche |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de l’enseignement supérieur et de la recherche

| — | Ministère chargé de l’écologie, du développement et de l’aménagement durables |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de l’écologie, du développement et de l’aménagement durables

| — | Secrétariat d'État à la fonction publique |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État à la fonction publique

| — | Ministère chargé du logement et de la ville |
| --- | --- |

—

Ministère chargé du logement et de la ville

| — | Secrétariat d'État à la coopération et à la francophonie |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État à la coopération et à la francophonie

| — | Secrétariat d'État à l’outre-mer |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État à l’outre-mer

| — | Secrétariat d'État à la jeunesse, des sports et de la vie associative |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État à la jeunesse, des sports et de la vie associative

| — | Secrétariat d'État aux anciens combattants |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État aux anciens combattants

| — | Ministère chargé de l’immigration, de l’intégration, de l’identité nationale et du co-développement |
| --- | --- |

—

Ministère chargé de l’immigration, de l’intégration, de l’identité nationale et du co-développement

| — | Secrétariat d'État en charge de la prospective et de l’évaluation des politiques publiques |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État en charge de la prospective et de l’évaluation des politiques publiques

| — | Secrétariat d'État aux affaires européennes |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État aux affaires européennes

| — | Secrétariat d'État aux affaires étrangères et aux droits de l’homme |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État aux affaires étrangères et aux droits de l’homme

| — | Secrétariat d'État à la consommation et au tourisme |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État à la consommation et au tourisme

| — | Secrétariat d’Etat à la politique de la ville |
| --- | --- |

—

Secrétariat d’Etat à la politique de la ville

| — | Secrétariat d'État à la solidarité |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État à la solidarité

| — | Secrétariat d'État en charge de l’industrie et de la consommation |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État en charge de l’industrie et de la consommation

| — | Secrétariat d'État en charge de l’emploi |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État en charge de l’emploi

| — | Secrétariat d'État en charge du commerce, de l’artisanat, des PME, du tourisme et des services |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État en charge du commerce, de l’artisanat, des PME, du tourisme et des services

| — | Secrétariat d'État en charge de l’écologie |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État en charge de l’écologie

| — | Secrétariat d'État en charge du développement de la région-capitale |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État en charge du développement de la région-capitale

| — | Secrétariat d'État en charge de l’aménagement du territoire |
| --- | --- |

—

Secrétariat d'État en charge de l’aménagement du territoire

2)   Institūcijas, neatkarīgas iestādes un jurisdikcijas

| — | Présidence de la République |
| --- | --- |

—

Présidence de la République

| — | Assemblée nationale |
| --- | --- |

—

Assemblée nationale

| — | Sénat |
| --- | --- |

—

Sénat

| — | Conseil constitutionnel |
| --- | --- |

—

Conseil constitutionnel

| — | Conseil économique et social |
| --- | --- |

—

Conseil économique et social

| — | Conseil supérieur de la magistrature |
| --- | --- |

—

Conseil supérieur de la magistrature

| — | Agence française contre le dopage |
| --- | --- |

—

Agence française contre le dopage

| — | Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles |
| --- | --- |

—

Autorité de contrôle des assurances et des mutuelles

| — | Autorité de contrôle des nuisances sonores aéroportuaires |
| --- | --- |

—

Autorité de contrôle des nuisances sonores aéroportuaires

| — | Autorité de régulation des communications électroniques et des postes |
| --- | --- |

—

Autorité de régulation des communications électroniques et des postes

| — | Autorité de sûreté nucléaire |
| --- | --- |

—

Autorité de sûreté nucléaire

| — | Autorité indépendante des marchés financiers |
| --- | --- |

—

Autorité indépendante des marchés financiers

| — | Comité national d’évaluation des établissements publics à caractère scientifique, culturel et professionnel |
| --- | --- |

—

Comité national d’évaluation des établissements publics à caractère scientifique, culturel et professionnel

| — | Commission d’accès aux documents administratifs |
| --- | --- |

—

Commission d’accès aux documents administratifs

| — | Commission consultative du secret de la défense nationale |
| --- | --- |

—

Commission consultative du secret de la défense nationale

| — | Commission nationale des comptes de campagne et des financements politiques |
| --- | --- |

—

Commission nationale des comptes de campagne et des financements politiques

| — | Commission nationale de contrôle des interceptions de sécurité |
| --- | --- |

—

Commission nationale de contrôle des interceptions de sécurité

| — | Commission nationale de déontologie de la sécurité |
| --- | --- |

—

Commission nationale de déontologie de la sécurité

| — | Commission nationale du débat public |
| --- | --- |

—

Commission nationale du débat public

| — | Commission nationale de l’informatique et des libertés |
| --- | --- |

—

Commission nationale de l’informatique et des libertés

| — | Commission des participations et des transferts |
| --- | --- |

—

Commission des participations et des transferts

| — | Commission de régulation de l’énergie |
| --- | --- |

—

Commission de régulation de l’énergie

| — | Commission de la sécurité des consommateurs |
| --- | --- |

—

Commission de la sécurité des consommateurs

| — | Commission des sondages |
| --- | --- |

—

Commission des sondages

| — | Commission de la transparence financière de la vie politique |
| --- | --- |

—

Commission de la transparence financière de la vie politique

| — | Conseil de la concurrence |
| --- | --- |

—

Conseil de la concurrence

| — | Conseil des ventes volontaires de meubles aux enchères publiques |
| --- | --- |

—

Conseil des ventes volontaires de meubles aux enchères publiques

| — | Conseil supérieur de l’audiovisuel |
| --- | --- |

—

Conseil supérieur de l’audiovisuel

| — | Défenseur des enfants |
| --- | --- |

—

Défenseur des enfants

| — | Haute autorité de lutte contre les discriminations et pour l’égalité |
| --- | --- |

—

Haute autorité de lutte contre les discriminations et pour l’égalité

| — | Haute autorité de santé |
| --- | --- |

—

Haute autorité de santé

| — | Médiateur de la République |
| --- | --- |

—

Médiateur de la République

| — | Cour de justice de la République |
| --- | --- |

—

Cour de justice de la République

| — | Tribunal des Conflits |
| --- | --- |

—

Tribunal des Conflits

| — | Conseil d'État |
| --- | --- |

—

Conseil d'État

| — | Cours administratives d’appel |
| --- | --- |

—

Cours administratives d’appel

| — | Tribunaux administratifs |
| --- | --- |

—

Tribunaux administratifs

| — | Cour des Comptes |
| --- | --- |

—

Cour des Comptes

| — | Chambres régionales des Comptes |
| --- | --- |

—

Chambres régionales des Comptes

| — | Cours et tribunaux de l’ordre judiciaire (Cour de Cassation, Cours d’Appel, Tribunaux d’instance et Tribunaux de grande instance) |
| --- | --- |

—

Cours et tribunaux de l’ordre judiciaire (Cour de Cassation, Cours d’Appel, Tribunaux d’instance et Tribunaux de grande instance)

3)   Valsts sabiedriskās iestādes

| — | Académie de France à Rome |
| --- | --- |

—

Académie de France à Rome

| — | Académie de marine |
| --- | --- |

—

Académie de marine

| — | Académie des sciences d’outre-mer |
| --- | --- |

—

Académie des sciences d’outre-mer

| — | Académie des technologies |
| --- | --- |

—

Académie des technologies

| — | Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS) |
| --- | --- |

—

Agence centrale des organismes de sécurité sociale (ACOSS)

| — | Agence de biomédicine |
| --- | --- |

—

Agence de biomédicine

| — | Agence pour l’enseignement du français à l’étranger |
| --- | --- |

—

Agence pour l’enseignement du français à l’étranger

| — | Agence française de sécurité sanitaire des aliments |
| --- | --- |

—

Agence française de sécurité sanitaire des aliments

| — | Agence française de sécurité sanitaire de l’environnement et du travail |
| --- | --- |

—

Agence française de sécurité sanitaire de l’environnement et du travail

| — | Agence nationale pour la cohésion sociale et l’égalité des chances |
| --- | --- |

—

Agence nationale pour la cohésion sociale et l’égalité des chances

| — | Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs |
| --- | --- |

—

Agence nationale pour la garantie des droits des mineurs

| — | Agences de l’eau |
| --- | --- |

—

Agences de l’eau

| — | Agence nationale de l’Accueil des Etrangers et des migrations |
| --- | --- |

—

Agence nationale de l’Accueil des Etrangers et des migrations

| — | Agence nationale pour l’amélioration des conditions de travail (ANACT) |
| --- | --- |

—

Agence nationale pour l’amélioration des conditions de travail (ANACT)

| — | Agence nationale pour l’amélioration de l’habitat (ANAH) |
| --- | --- |

—

Agence nationale pour l’amélioration de l’habitat (ANAH)

| — | Agence nationale pour la Cohésion Sociale et l’Egalité des Chances |
| --- | --- |

—

Agence nationale pour la Cohésion Sociale et l’Egalité des Chances

| — | Agence nationale pour l’indemnisation des français d’outre-mer (ANIFOM) |
| --- | --- |

—

Agence nationale pour l’indemnisation des français d’outre-mer (ANIFOM)

| — | Assemblée permanente des chambres d’agriculture (APCA) |
| --- | --- |

—

Assemblée permanente des chambres d’agriculture (APCA)

| — | Bibliothèque publique d’information |
| --- | --- |

—

Bibliothèque publique d’information

| — | Bibliothèque nationale de France |
| --- | --- |

—

Bibliothèque nationale de France

| — | Bibliothèque nationale et universitaire de Strasbourg |
| --- | --- |

—

Bibliothèque nationale et universitaire de Strasbourg

| — | Caisse des dépôts et consignations |
| --- | --- |

—

Caisse des dépôts et consignations

| — | Caisse nationale des autoroutes (CNA) |
| --- | --- |

—

Caisse nationale des autoroutes (CNA)

| — | Caisse nationale militaire de sécurité sociale (CNMSS) |
| --- | --- |

—

Caisse nationale militaire de sécurité sociale (CNMSS)

| — | Caisse de garantie du logement locatif social |
| --- | --- |

—

Caisse de garantie du logement locatif social

| — | Casa de Velasquez |
| --- | --- |

—

Casa de Velasquez

| — | Centre d’enseignement zootechnique |
| --- | --- |

—

Centre d’enseignement zootechnique

| — | Centre d’études de l’emploi |
| --- | --- |

—

Centre d’études de l’emploi

| — | Centre d’études supérieures de la sécurité sociale |
| --- | --- |

—

Centre d’études supérieures de la sécurité sociale

| — | Centres de formation professionnelle et de promotion agricole |
| --- | --- |

—

Centres de formation professionnelle et de promotion agricole

| — | Centre hospitalier des Quinze-Vingts |
| --- | --- |

—

Centre hospitalier des Quinze-Vingts

| — | Centre international d’études supérieures en sciences agronomiques (Montpellier Sup Agro) |
| --- | --- |

—

Centre international d’études supérieures en sciences agronomiques (Montpellier Sup Agro)

| — | Centre des liaisons européennes et internationales de sécurité sociale |
| --- | --- |

—

Centre des liaisons européennes et internationales de sécurité sociale

| — | Centre des monuments nationaux |
| --- | --- |

—

Centre des monuments nationaux

| — | Centre national d’art et de culture Georges Pompidou |
| --- | --- |

—

Centre national d’art et de culture Georges Pompidou

| — | Centre national des arts plastiques |
| --- | --- |

—

Centre national des arts plastiques

| — | Centre national de la cinématographie |
| --- | --- |

—

Centre national de la cinématographie

| — | Centre national d'études et d’expérimentation du machinisme agricole, du génie rural, des eaux et des forêts (CEMAGREF) |
| --- | --- |

—

Centre national d'études et d’expérimentation du machinisme agricole, du génie rural, des eaux et des forêts (CEMAGREF)

| — | Centre national du livre |
| --- | --- |

—

Centre national du livre

| — | Centre national de documentation pédagogique |
| --- | --- |

—

Centre national de documentation pédagogique

| — | Centre national des œuvres universitaires et scolaires (CNOUS) |
| --- | --- |

—

Centre national des œuvres universitaires et scolaires (CNOUS)

| — | Centre national professionnel de la propriété forestière |
| --- | --- |

—

Centre national professionnel de la propriété forestière

| — | Centre national de la recherche scientifique (C.N.R.S) |
| --- | --- |

—

Centre national de la recherche scientifique (C.N.R.S)

| — | Centres d’éducation populaire et de sport (CREPS) |
| --- | --- |

—

Centres d’éducation populaire et de sport (CREPS)

| — | Centres régionaux des œuvres universitaires (CROUS) |
| --- | --- |

—

Centres régionaux des œuvres universitaires (CROUS)

| — | Collège de France |
| --- | --- |

—

Collège de France

| — | Conservatoire de l’espace littoral et des rivages lacustres |
| --- | --- |

—

Conservatoire de l’espace littoral et des rivages lacustres

| — | Conservatoire National des Arts et Métiers |
| --- | --- |

—

Conservatoire National des Arts et Métiers

| — | Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Paris |
| --- | --- |

—

Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Paris

| — | Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Lyon |
| --- | --- |

—

Conservatoire national supérieur de musique et de danse de Lyon

| — | Conservatoire national supérieur d’art dramatique |
| --- | --- |

—

Conservatoire national supérieur d’art dramatique

| — | École centrale de Lille |
| --- | --- |

—

École centrale de Lille

| — | École centrale de Lyon |
| --- | --- |

—

École centrale de Lyon

| — | École centrale des arts et manufactures |
| --- | --- |

—

École centrale des arts et manufactures

| — | École française d’archéologie d’Athènes |
| --- | --- |

—

École française d’archéologie d’Athènes

| — | École française d’Extrême-Orient |
| --- | --- |

—

École française d’Extrême-Orient

| — | École française de Rome |
| --- | --- |

—

École française de Rome

| — | École des hautes études en sciences sociales |
| --- | --- |

—

École des hautes études en sciences sociales

| — | École du Louvre |
| --- | --- |

—

École du Louvre

| — | École nationale d’administration |
| --- | --- |

—

École nationale d’administration

| — | École nationale de l’aviation civile (ENAC) |
| --- | --- |

—

École nationale de l’aviation civile (ENAC)

| — | École nationale des Chartes |
| --- | --- |

—

École nationale des Chartes

| — | École nationale d’équitation |
| --- | --- |

—

École nationale d’équitation

| — | École nationale du génie de l’eau et de l’environnement de Strasbourg |
| --- | --- |

—

École nationale du génie de l’eau et de l’environnement de Strasbourg

| — | Écoles nationales d’ingénieurs |
| --- | --- |

—

Écoles nationales d’ingénieurs

| — | École nationale d’ingénieurs des industries des techniques agricoles et alimentaires de Nantes |
| --- | --- |

—

École nationale d’ingénieurs des industries des techniques agricoles et alimentaires de Nantes

| — | Écoles nationales d’ingénieurs des travaux agricoles |
| --- | --- |

—

Écoles nationales d’ingénieurs des travaux agricoles

| — | École nationale de la magistrature |
| --- | --- |

—

École nationale de la magistrature

| — | Écoles nationales de la marine marchande |
| --- | --- |

—

Écoles nationales de la marine marchande

| — | École nationale de la santé publique (ENSP) |
| --- | --- |

—

École nationale de la santé publique (ENSP)

| — | École nationale de ski et d’alpinisme |
| --- | --- |

—

École nationale de ski et d’alpinisme

| — | École nationale supérieure des arts décoratifs |
| --- | --- |

—

École nationale supérieure des arts décoratifs

| — | École nationale supérieure des arts et techniques du théâtre |
| --- | --- |

—

École nationale supérieure des arts et techniques du théâtre

| — | École nationale supérieure des arts et industries textiles Roubaix |
| --- | --- |

—

École nationale supérieure des arts et industries textiles Roubaix

| — | Écoles nationales supérieures d’arts et métiers |
| --- | --- |

—

Écoles nationales supérieures d’arts et métiers

| — | École nationale supérieure des beaux-arts |
| --- | --- |

—

École nationale supérieure des beaux-arts

| — | École nationale supérieure de céramique industrielle |
| --- | --- |

—

École nationale supérieure de céramique industrielle

| — | École nationale supérieure de l’électronique et de ses applications (ENSEA) |
| --- | --- |

—

École nationale supérieure de l’électronique et de ses applications (ENSEA)

| — | École nationale supérieure du paysage de Versailles |
| --- | --- |

—

École nationale supérieure du paysage de Versailles

| — | École nationale supérieure des Sciences de l’information et des bibliothécaires |
| --- | --- |

—

École nationale supérieure des Sciences de l’information et des bibliothécaires

| — | École nationale supérieure de la sécurité sociale |
| --- | --- |

—

École nationale supérieure de la sécurité sociale

| — | Écoles nationales vétérinaires |
| --- | --- |

—

Écoles nationales vétérinaires

| — | École nationale de voile |
| --- | --- |

—

École nationale de voile

| — | Écoles normales supérieures |
| --- | --- |

—

Écoles normales supérieures

| — | École polytechnique |
| --- | --- |

—

École polytechnique

| — | École technique professionnelle agricole et forestière de Meymac (Corrèze) |
| --- | --- |

—

École technique professionnelle agricole et forestière de Meymac (Corrèze)

| — | École de sylviculture Crogny (Aube) |
| --- | --- |

—

École de sylviculture Crogny (Aube)

| — | École de viticulture et d’œnologie de la Tour-Blanche (Gironde) |
| --- | --- |

—

École de viticulture et d’œnologie de la Tour-Blanche (Gironde)

| — | École de viticulture – Avize (Marne) |
| --- | --- |

—

École de viticulture – Avize (Marne)

| — | Établissement national d’enseignement agronomique de Dijon |
| --- | --- |

—

Établissement national d’enseignement agronomique de Dijon

| — | Établissement national des invalides de la marine (ENIM) |
| --- | --- |

—

Établissement national des invalides de la marine (ENIM)

| — | Établissement national de bienfaisance Koenigswarter |
| --- | --- |

—

Établissement national de bienfaisance Koenigswarter

| — | Établissement public du musée et du domaine national de Versailles |
| --- | --- |

—

Établissement public du musée et du domaine national de Versailles

| — | Fondation Carnegie |
| --- | --- |

—

Fondation Carnegie

| — | Fondation Singer-Polignac |
| --- | --- |

—

Fondation Singer-Polignac

| — | Haras nationaux |
| --- | --- |

—

Haras nationaux

| — | Hôpital national de Saint-Maurice |
| --- | --- |

—

Hôpital national de Saint-Maurice

| — | Institut des hautes études pour la science et la technologie |
| --- | --- |

—

Institut des hautes études pour la science et la technologie

| — | Institut français d’archéologie orientale du Caire |
| --- | --- |

—

Institut français d’archéologie orientale du Caire

| — | Institut géographique national |
| --- | --- |

—

Institut géographique national

| — | Institut National de l’origine et de la qualité |
| --- | --- |

—

Institut National de l’origine et de la qualité

| — | Institut national des hautes études de sécurité |
| --- | --- |

—

Institut national des hautes études de sécurité

| — | Institut de veille sanitaire |
| --- | --- |

—

Institut de veille sanitaire

| — | Institut National d’enseignement supérieur et de recherche agronomique et agroalimentaire de Rennes |
| --- | --- |

—

Institut National d’enseignement supérieur et de recherche agronomique et agroalimentaire de Rennes

| — | Institut national d'études Démographiques (I.N.E.D) |
| --- | --- |

—

Institut national d'études Démographiques (I.N.E.D)

| — | Institut National d’Horticulture |
| --- | --- |

—

Institut National d’Horticulture

| — | Institut National de la jeunesse et de l’éducation populaire |
| --- | --- |

—

Institut National de la jeunesse et de l’éducation populaire

| — | Institut national des jeunes aveugles – Paris |
| --- | --- |

—

Institut national des jeunes aveugles – Paris

| — | Institut national des jeunes sourds – Bordeaux |
| --- | --- |

—

Institut national des jeunes sourds – Bordeaux

| — | Institut national des jeunes sourds – Chambéry |
| --- | --- |

—

Institut national des jeunes sourds – Chambéry

| — | Institut national des jeunes sourds – Metz |
| --- | --- |

—

Institut national des jeunes sourds – Metz

| — | Institut national des jeunes sourds – Paris |
| --- | --- |

—

Institut national des jeunes sourds – Paris

| — | Institut national de physique nucléaire et de physique des particules (I.N.P.N.P.P) |
| --- | --- |

—

Institut national de physique nucléaire et de physique des particules (I.N.P.N.P.P)

| — | Institut national de la propriété industrielle |
| --- | --- |

—

Institut national de la propriété industrielle

| — | Institut national de la recherche agronomique (I.N.R.A) |
| --- | --- |

—

Institut national de la recherche agronomique (I.N.R.A)

| — | Institut national de la recherche pédagogique (I.N.R.P) |
| --- | --- |

—

Institut national de la recherche pédagogique (I.N.R.P)

| — | Institut national de la santé et de la recherche médicale (I.N.S.E.R.M) |
| --- | --- |

—

Institut national de la santé et de la recherche médicale (I.N.S.E.R.M)

| — | Institut national d’histoire de l’art (I.N.H.A.) |
| --- | --- |

—

Institut national d’histoire de l’art (I.N.H.A.)

| — | Institut national de recherches archéologiques préventives |
| --- | --- |

—

Institut national de recherches archéologiques préventives

| — | Institut national des sciences de l’univers |
| --- | --- |

—

Institut national des sciences de l’univers

| — | Institut national des sports et de l’education physique |
| --- | --- |

—

Institut national des sports et de l’education physique

| — | Institut national supérieur de formation et de recherche pour l’éducation des jeunes handicapés et les enseignements inadaptés |
| --- | --- |

—

Institut national supérieur de formation et de recherche pour l’éducation des jeunes handicapés et les enseignements inadaptés

| — | Instituts nationaux polytechniques |
| --- | --- |

—

Instituts nationaux polytechniques

| — | Instituts nationaux des sciences appliquées |
| --- | --- |

—

Instituts nationaux des sciences appliquées

| — | Institut national de recherche en informatique et en automatique (INRIA) |
| --- | --- |

—

Institut national de recherche en informatique et en automatique (INRIA)

| — | Institut national de recherche sur les transports et leur sécurité (INRETS) |
| --- | --- |

—

Institut national de recherche sur les transports et leur sécurité (INRETS)

| — | Institut de recherche pour le développement |
| --- | --- |

—

Institut de recherche pour le développement

| — | Instituts régionaux d’administration |
| --- | --- |

—

Instituts régionaux d’administration

| — | Institut des sciences et des Industries du vivant et de l’environnement (Agro Paris Tech) |
| --- | --- |

—

Institut des sciences et des Industries du vivant et de l’environnement (Agro Paris Tech)

| — | Institut supérieur de mécanique de Paris |
| --- | --- |

—

Institut supérieur de mécanique de Paris

| — | Instituts Universitaires de Formation des Maîtres |
| --- | --- |

—

Instituts Universitaires de Formation des Maîtres

| — | Musée de l’armée |
| --- | --- |

—

Musée de l’armée

| — | Musée Gustave-Moreau |
| --- | --- |

—

Musée Gustave-Moreau

| — | Musée national de la marine |
| --- | --- |

—

Musée national de la marine

| — | Musée national J.-J.-Henner |
| --- | --- |

—

Musée national J.-J.-Henner

| — | Musée du Louvre |
| --- | --- |

—

Musée du Louvre

| — | Musée du Quai Branly |
| --- | --- |

—

Musée du Quai Branly

| — | Muséum national d’histoire naturelle |
| --- | --- |

—

Muséum national d’histoire naturelle

| — | Musée Auguste-Rodin |
| --- | --- |

—

Musée Auguste-Rodin

| — | Observatoire de Paris |
| --- | --- |

—

Observatoire de Paris

| — | Office français de protection des réfugiés et apatrides |
| --- | --- |

—

Office français de protection des réfugiés et apatrides

| — | Office national des anciens combattants et des victimes de guerre (ONAC) |
| --- | --- |

—

Office national des anciens combattants et des victimes de guerre (ONAC)

| — | Office national de la chasse et de la faune sauvage |
| --- | --- |

—

Office national de la chasse et de la faune sauvage

| — | Office National de l’eau et des milieux aquatiques |
| --- | --- |

—

Office National de l’eau et des milieux aquatiques

| — | Office national d’information sur les enseignements et les professions (ONISEP) |
| --- | --- |

—

Office national d’information sur les enseignements et les professions (ONISEP)

| — | Office universitaire et culturel français pour l’Algérie |
| --- | --- |

—

Office universitaire et culturel français pour l’Algérie

| — | Ordre national de la Légion d’honneur |
| --- | --- |

—

Ordre national de la Légion d’honneur

| — | Palais de la découverte |
| --- | --- |

—

Palais de la découverte

| — | Parcs nationaux |
| --- | --- |

—

Parcs nationaux

| — | Universités |
| --- | --- |

—

Universités

4)   Citas valsts sabiedriskās iestādes

| — | Union des groupements d’achats publics (UGAP) |
| --- | --- |

—

Union des groupements d’achats publics (UGAP)

| — | Agence nationale pour l’emploi (A.N.P.E) |
| --- | --- |

—

Agence nationale pour l’emploi (A.N.P.E)

| — | Caisse nationale des allocations familiales (CNAF) |
| --- | --- |

—

Caisse nationale des allocations familiales (CNAF)

| — | Caisse nationale d’assurance maladie des travailleurs salariés (CNAMS) |
| --- | --- |

—

Caisse nationale d’assurance maladie des travailleurs salariés (CNAMS)

| — | Caisse nationale d’assurance-vieillesse des travailleurs salariés (CNAVTS) |
| --- | --- |

—

Caisse nationale d’assurance-vieillesse des travailleurs salariés (CNAVTS)

Itālija

1)   Iestādes, kas veic iepirkumus

| — | Presidenza del Consiglio dei Ministri |
| --- | --- |

—

Presidenza del Consiglio dei Ministri

| — | Ministero degli Affari Esteri |
| --- | --- |

—

Ministero degli Affari Esteri

| — | Ministero dell’Interno |
| --- | --- |

—

Ministero dell’Interno

| — | Ministero della Giustizia e Uffici giudiziari (esclusi i giudici di pace) |
| --- | --- |

—

Ministero della Giustizia e Uffici giudiziari (esclusi i giudici di pace)

| — | Ministero della Difesa |
| --- | --- |

—

Ministero della Difesa

| — | Ministero dell’Economia e delle Finanze |
| --- | --- |

—

Ministero dell’Economia e delle Finanze

| — | Ministero dello Sviluppo Economico |
| --- | --- |

—

Ministero dello Sviluppo Economico

| — | Ministero delle Politiche Agricole, Alimentari e Forestali |
| --- | --- |

—

Ministero delle Politiche Agricole, Alimentari e Forestali

| — | Ministero dell’Ambiente - Tutela del Territorio e del Mare |
| --- | --- |

—

Ministero dell’Ambiente - Tutela del Territorio e del Mare

| — | Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti |
| --- | --- |

—

Ministero delle Infrastrutture e dei Trasporti

| — | Ministero del Lavoro, della Salute e delle Politiche Sociali |
| --- | --- |

—

Ministero del Lavoro, della Salute e delle Politiche Sociali

| — | Ministero dell’Istruzione, Università e Ricerca |
| --- | --- |

—

Ministero dell’Istruzione, Università e Ricerca

| — | Ministero per i Beni e le Attività culturali, comprensivo delle sue articolazioni periferiche |
| --- | --- |

—

Ministero per i Beni e le Attività culturali, comprensivo delle sue articolazioni periferiche

2)   Citas valsts sabiedriskās iestādes

| — | CONSIP (Concessionaria Servizi Informatici Pubblici) |
| --- | --- |

—

CONSIP (Concessionaria Servizi Informatici Pubblici)

Kipra

| — | Προεδρία και Προεδρικό Μέγαρο






  — | Γραφείο Συντονιστή Εναρμόνισης |
| --- | --- | --- |

—

Προεδρία και Προεδρικό Μέγαρο

—

Γραφείο Συντονιστή Εναρμόνισης

| — | Υπουργικό Συμβούλιο |
| --- | --- |

—

Υπουργικό Συμβούλιο

| — | Βουλή των Αντιπροσώπων |
| --- | --- |

—

Βουλή των Αντιπροσώπων

| — | Δικαστική Υπηρεσία |
| --- | --- |

—

Δικαστική Υπηρεσία

| — | Νομική Υπηρεσία της Δημοκρατίας |
| --- | --- |

—

Νομική Υπηρεσία της Δημοκρατίας

| — | Ελεγκτική Υπηρεσία της Δημοκρατίας |
| --- | --- |

—

Ελεγκτική Υπηρεσία της Δημοκρατίας

| — | Επιτροπή Δημόσιας Υπηρεσίας |
| --- | --- |

—

Επιτροπή Δημόσιας Υπηρεσίας

| — | Επιτροπή Εκπαιδευτικής Υπηρεσίας |
| --- | --- |

—

Επιτροπή Εκπαιδευτικής Υπηρεσίας

| — | Γραφείο Επιτρόπου Διοικήσεως |
| --- | --- |

—

Γραφείο Επιτρόπου Διοικήσεως

| — | Επιτροπή Προστασίας Ανταγωνισμού |
| --- | --- |

—

Επιτροπή Προστασίας Ανταγωνισμού

| — | Υπηρεσία Εσωτερικού Ελέγχου |
| --- | --- |

—

Υπηρεσία Εσωτερικού Ελέγχου

| — | Γραφείο Προγραμματισμού |
| --- | --- |

—

Γραφείο Προγραμματισμού

| — | Γενικό Λογιστήριο της Δημοκρατίας |
| --- | --- |

—

Γενικό Λογιστήριο της Δημοκρατίας

| — | Γραφείο Επιτρόπου Προστασίας Δεδομένων Προσωπικού Χαρακτήρα |
| --- | --- |

—

Γραφείο Επιτρόπου Προστασίας Δεδομένων Προσωπικού Χαρακτήρα

| — | Γραφείο Εφόρου Δημοσίων Ενισχύσεων |
| --- | --- |

—

Γραφείο Εφόρου Δημοσίων Ενισχύσεων

| — | Αναθεωρητική Αρχή Προσφορών |
| --- | --- |

—

Αναθεωρητική Αρχή Προσφορών

| — | Υπηρεσία Εποπτείας και Ανάπτυξης Συνεργατικών Εταιρειών |
| --- | --- |

—

Υπηρεσία Εποπτείας και Ανάπτυξης Συνεργατικών Εταιρειών

| — | Αναθεωρητική Αρχή Προσφύγων |
| --- | --- |

—

Αναθεωρητική Αρχή Προσφύγων

| — | Υπουργείο Άμυνας |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Άμυνας

| — | Υπουργείο Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος






  — | Τμήμα Γεωργίας |
| --- | --- | --- |

—

Υπουργείο Γεωργίας, Φυσικών Πόρων και Περιβάλλοντος

—

Τμήμα Γεωργίας

| — | Κτηνιατρικές Υπηρεσίες |
| --- | --- |

—

Κτηνιατρικές Υπηρεσίες

| — | Τμήμα Δασών |
| --- | --- |

—

Τμήμα Δασών

| — | Τμήμα Αναπτύξεως Υδάτων |
| --- | --- |

—

Τμήμα Αναπτύξεως Υδάτων

| — | Τμήμα Γεωλογικής Επισκόπησης |
| --- | --- |

—

Τμήμα Γεωλογικής Επισκόπησης

| — | Μετεωρολογική Υπηρεσία |
| --- | --- |

—

Μετεωρολογική Υπηρεσία

| — | Τμήμα Αναδασμού |
| --- | --- |

—

Τμήμα Αναδασμού

| — | Υπηρεσία Μεταλλείων |
| --- | --- |

—

Υπηρεσία Μεταλλείων

| — | Ινστιτούτο Γεωργικών Ερευνών |
| --- | --- |

—

Ινστιτούτο Γεωργικών Ερευνών

| — | Τμήμα Αλιείας και Θαλάσσιων Ερευνών |
| --- | --- |

—

Τμήμα Αλιείας και Θαλάσσιων Ερευνών

| — | Υπουργείο Δικαιοσύνης και Δημοσίας Τάξεως






  — | Αστυνομία |
| --- | --- | --- |

—

Υπουργείο Δικαιοσύνης και Δημοσίας Τάξεως

—

Αστυνομία

| — | Πυροσβεστική Υπηρεσία Κύπρου |
| --- | --- |

—

Πυροσβεστική Υπηρεσία Κύπρου

| — | Τμήμα Φυλακών |
| --- | --- |

—

Τμήμα Φυλακών

| — | Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού






  — | Τμήμα Εφόρου Εταιρειών και Επίσημου Παραλήπτη |
| --- | --- | --- |

—

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

—

Τμήμα Εφόρου Εταιρειών και Επίσημου Παραλήπτη

| — | Υπουργείο Εργασίας και Κοινωνικών Ασφαλίσεων






  — | Τμήμα Εργασίας |
| --- | --- | --- |

—

Υπουργείο Εργασίας και Κοινωνικών Ασφαλίσεων

—

Τμήμα Εργασίας

| — | Τμήμα Κοινωνικών Ασφαλίσεων |
| --- | --- |

—

Τμήμα Κοινωνικών Ασφαλίσεων

| — | Τμήμα Υπηρεσιών Κοινωνικής Ευημερίας |
| --- | --- |

—

Τμήμα Υπηρεσιών Κοινωνικής Ευημερίας

| — | Κέντρο Παραγωγικότητας Κύπρου |
| --- | --- |

—

Κέντρο Παραγωγικότητας Κύπρου

| — | Ανώτερο Ξενοδοχειακό Ινστιτούτο Κύπρου |
| --- | --- |

—

Ανώτερο Ξενοδοχειακό Ινστιτούτο Κύπρου

| — | Ανώτερο Τεχνολογικό Ινστιτούτο |
| --- | --- |

—

Ανώτερο Τεχνολογικό Ινστιτούτο

| — | Τμήμα Επιθεώρησης Εργασίας |
| --- | --- |

—

Τμήμα Επιθεώρησης Εργασίας

| — | Τμήμα Εργασιακών Σχέσεων |
| --- | --- |

—

Τμήμα Εργασιακών Σχέσεων

| — | Υπουργείο Εσωτερικών






  — | Επαρχιακές Διοικήσεις |
| --- | --- | --- |

—

Υπουργείο Εσωτερικών

—

Επαρχιακές Διοικήσεις

| — | Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως |
| --- | --- |

—

Τμήμα Πολεοδομίας και Οικήσεως

| — | Τμήμα Αρχείου Πληθυσμού και Μεταναστεύσεως |
| --- | --- |

—

Τμήμα Αρχείου Πληθυσμού και Μεταναστεύσεως

| — | Τμήμα Κτηματολογίου και Χωρομετρίας |
| --- | --- |

—

Τμήμα Κτηματολογίου και Χωρομετρίας

| — | Γραφείο Τύπου και Πληροφοριών |
| --- | --- |

—

Γραφείο Τύπου και Πληροφοριών

| — | Πολιτική Άμυνα |
| --- | --- |

—

Πολιτική Άμυνα

| — | Υπηρεσία Μέριμνας και Αποκαταστάσεων Εκτοπισθέντων |
| --- | --- |

—

Υπηρεσία Μέριμνας και Αποκαταστάσεων Εκτοπισθέντων

| — | Υπηρεσία Ασύλου |
| --- | --- |

—

Υπηρεσία Ασύλου

| — | Υπουργείο Εξωτερικών |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Εξωτερικών

| — | Υπουργείο Οικονομικών






  — | Τελωνεία |
| --- | --- | --- |

—

Υπουργείο Οικονομικών

—

Τελωνεία

| — | Τμήμα Εσωτερικών Προσόδων |
| --- | --- |

—

Τμήμα Εσωτερικών Προσόδων

| — | Στατιστική Υπηρεσία |
| --- | --- |

—

Στατιστική Υπηρεσία

| — | Τμήμα Κρατικών Αγορών και Προμηθειών |
| --- | --- |

—

Τμήμα Κρατικών Αγορών και Προμηθειών

| — | Τμήμα Δημόσιας Διοίκησης και Προσωπικού |
| --- | --- |

—

Τμήμα Δημόσιας Διοίκησης και Προσωπικού

| — | Κυβερνητικό Τυπογραφείο |
| --- | --- |

—

Κυβερνητικό Τυπογραφείο

| — | Τμήμα Υπηρεσιών Πληροφορικής |
| --- | --- |

—

Τμήμα Υπηρεσιών Πληροφορικής

| — | Υπουργείο Παιδείας και Πολιτισμού |
| --- | --- |

—

Υπουργείο Παιδείας και Πολιτισμού

| — | Υπουργείο Συγκοινωνιών και Έργων






  — | Τμήμα Δημοσίων Έργων |
| --- | --- | --- |

—

Υπουργείο Συγκοινωνιών και Έργων

—

Τμήμα Δημοσίων Έργων

| — | Τμήμα Αρχαιοτήτων |
| --- | --- |

—

Τμήμα Αρχαιοτήτων

| — | Τμήμα Πολιτικής Αεροπορίας |
| --- | --- |

—

Τμήμα Πολιτικής Αεροπορίας

| — | Τμήμα Εμπορικής Ναυτιλίας |
| --- | --- |

—

Τμήμα Εμπορικής Ναυτιλίας

| — | Τμήμα Οδικών Μεταφορών |
| --- | --- |

—

Τμήμα Οδικών Μεταφορών

| — | Τμήμα Ηλεκτρομηχανολογικών Υπηρεσιών |
| --- | --- |

—

Τμήμα Ηλεκτρομηχανολογικών Υπηρεσιών

| — | Τμήμα Ηλεκτρονικών Επικοινωνιών |
| --- | --- |

—

Τμήμα Ηλεκτρονικών Επικοινωνιών

| — | Υπουργείο Υγείας






  — | Φαρμακευτικές Υπηρεσίες |
| --- | --- | --- |

—

Υπουργείο Υγείας

—

Φαρμακευτικές Υπηρεσίες

| — | Γενικό Χημείο |
| --- | --- |

—

Γενικό Χημείο

| — | Ιατρικές Υπηρεσίες και Υπηρεσίες Δημόσιας Υγείας |
| --- | --- |

—

Ιατρικές Υπηρεσίες και Υπηρεσίες Δημόσιας Υγείας

| — | Οδοντιατρικές Υπηρεσίες |
| --- | --- |

—

Οδοντιατρικές Υπηρεσίες

| — | Υπηρεσίες Ψυχικής Υγείας |
| --- | --- |

—

Υπηρεσίες Ψυχικής Υγείας

Latvija

a)   Ministrijas, īpašo uzdevumu ministriju sekretariāti un to padotībā esošās iestādes

| — | Aizsardzības ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Aizsardzības ministrija un tās padotībā esošās iestādes

| — | Ārlietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Ārlietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes

| — | Bērnu un ģimenes lietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Bērnu un ģimenes lietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes

| — | Ekonomikas ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Ekonomikas ministrija un tās padotībā esošās iestādes

| — | Finanšu ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Finanšu ministrija un tās padotībā esošās iestādes

| — | Iekšlietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Iekšlietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes

| — | Izglītības un zinātnes ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Izglītības un zinātnes ministrija un tās padotībā esošās iestādes

| — | Kultūras ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Kultūras ministrija un tās padotībā esošās iestādes

| — | Labklājības ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Labklājības ministrija un tās padotībā esošās iestādes

| — | Reģionālās attīstības un pašvaldības lietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Reģionālās attīstības un pašvaldības lietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes

| — | Satiksmes ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Satiksmes ministrija un tās padotībā esošās iestādes

| — | Tieslietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Tieslietu ministrija un tās padotībā esošās iestādes

| — | Veselības ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Veselības ministrija un tās padotībā esošās iestādes

| — | Vides ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Vides ministrija un tās padotībā esošās iestādes

| — | Zemkopības ministrija un tās padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Zemkopības ministrija un tās padotībā esošās iestādes

| — | Īpašu uzdevumu ministra sekretariāti un to padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Īpašu uzdevumu ministra sekretariāti un to padotībā esošās iestādes

| — | Satversmes aizsardzības birojs |
| --- | --- |

—

Satversmes aizsardzības birojs

b)   Citas valsts iestādes

| — | Augstākā tiesa |
| --- | --- |

—

Augstākā tiesa

| — | Centrālā vēlēšanu komisija |
| --- | --- |

—

Centrālā vēlēšanu komisija

| — | Finanšu un kapitāla tirgus komisija |
| --- | --- |

—

Finanšu un kapitāla tirgus komisija

| — | Latvijas Banka |
| --- | --- |

—

Latvijas Banka

| — | Prokuratūra un tās pārraudzībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Prokuratūra un tās pārraudzībā esošās iestādes

| — | Saeimas kanceleja un tās padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Saeimas kanceleja un tās padotībā esošās iestādes

| — | Satversmes tiesa |
| --- | --- |

—

Satversmes tiesa

| — | Valsts kanceleja un tās padotībā esošās iestādes |
| --- | --- |

—

Valsts kanceleja un tās padotībā esošās iestādes

| — | Valsts kontrole |
| --- | --- |

—

Valsts kontrole

| — | Valsts prezidenta kanceleja |
| --- | --- |

—

Valsts prezidenta kanceleja

| — | Tiesībsarga birojs |
| --- | --- |

—

Tiesībsarga birojs

| — | Nacionālā radio un televīzijas padome |
| --- | --- |

—

Nacionālā radio un televīzijas padome

| — | Citas valsts iestādes, kuras nav ministriju padotībā |
| --- | --- |

—

Citas valsts iestādes, kuras nav ministriju padotībā

Lietuva

| — | Prezidentūros kanceliarija |
| --- | --- |

—

Prezidentūros kanceliarija

| — | Seimo kanceliarija |
| --- | --- |

—

Seimo kanceliarija

| — | Iestādes, kas ir Seimas [parlaments] padotībā:






  — | Lietuvos mokslo taryba; |
| --- | --- | --- |

—

Iestādes, kas ir Seimas [parlaments] padotībā:

—

Lietuvos mokslo taryba;

| — | Seimo kontrolierių įstaiga; |
| --- | --- |

—

Seimo kontrolierių įstaiga;

| — | Valstybės kontrolė; |
| --- | --- |

—

Valstybės kontrolė;

| — | Specialiųjų tyrimų tarnyba; |
| --- | --- |

—

Specialiųjų tyrimų tarnyba;

| — | Valstybės saugumo departamentas; |
| --- | --- |

—

Valstybės saugumo departamentas;

| — | Konkurencijos taryba; |
| --- | --- |

—

Konkurencijos taryba;

| — | Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras; |
| --- | --- |

—

Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centras;

| — | Vertybinių popierių komisija; |
| --- | --- |

—

Vertybinių popierių komisija;

| — | Ryšių reguliavimo tarnyba; |
| --- | --- |

—

Ryšių reguliavimo tarnyba;

| — | Nacionalinė sveikatos taryba; |
| --- | --- |

—

Nacionalinė sveikatos taryba;

| — | Etninės kultūros globos taryba; |
| --- | --- |

—

Etninės kultūros globos taryba;

| — | Lygių galimybių kontrolieriaus tarnyba; |
| --- | --- |

—

Lygių galimybių kontrolieriaus tarnyba;

| — | Valstybinė kultūros paveldo komisija; |
| --- | --- |

—

Valstybinė kultūros paveldo komisija;

| — | Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus įstaiga; |
| --- | --- |

—

Vaiko teisių apsaugos kontrolieriaus įstaiga;

| — | Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija; |
| --- | --- |

—

Valstybinė kainų ir energetikos kontrolės komisija;

| — | Valstybinė lietuvių kalbos komisija; |
| --- | --- |

—

Valstybinė lietuvių kalbos komisija;

| — | Vyriausioji rinkimų komisija; |
| --- | --- |

—

Vyriausioji rinkimų komisija;

| — | Vyriausioji tarnybinės etikos komisija; |
| --- | --- |

—

Vyriausioji tarnybinės etikos komisija;

| — | Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyba |
| --- | --- |

—

Žurnalistų etikos inspektoriaus tarnyba

| — | Vyriausybės kanceliarija |
| --- | --- |

—

Vyriausybės kanceliarija

| — | Iestādes, kas ir Vyriausybės [valdības] padotībā:






  — | Ginklų fondas; |
| --- | --- | --- |

—

Iestādes, kas ir Vyriausybės [valdības] padotībā:

—

Ginklų fondas;

| — | Informacinės visuomenės plėtros komitetas; |
| --- | --- |

—

Informacinės visuomenės plėtros komitetas;

| — | Kūno kultūros ir sporto departamentas; |
| --- | --- |

—

Kūno kultūros ir sporto departamentas;

| — | Lietuvos archyvų departamentas; |
| --- | --- |

—

Lietuvos archyvų departamentas;

| — | Mokestinių ginčų komisija; |
| --- | --- |

—

Mokestinių ginčų komisija;

| — | Statistikos departamentas; |
| --- | --- |

—

Statistikos departamentas;

| — | Tautinių mažumų ir išeivijos departamentas; |
| --- | --- |

—

Tautinių mažumų ir išeivijos departamentas;

| — | Valstybinė tabako ir alkoholio kontrolės tarnyba; |
| --- | --- |

—

Valstybinė tabako ir alkoholio kontrolės tarnyba;

| — | Viešųjų pirkimų tarnyba; |
| --- | --- |

—

Viešųjų pirkimų tarnyba;

| — | Narkotikų kontrolės departamentas; |
| --- | --- |

—

Narkotikų kontrolės departamentas;

| — | Valstybinė atominės energetikos saugos inspekcija; |
| --- | --- |

—

Valstybinė atominės energetikos saugos inspekcija;

| — | Valstybinė duomenų apsaugos inspekcija; |
| --- | --- |

—

Valstybinė duomenų apsaugos inspekcija;

| — | Valstybinė lošimų priežiūros komisija; |
| --- | --- |

—

Valstybinė lošimų priežiūros komisija;

| — | Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba; |
| --- | --- |

—

Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba;

| — | Vyriausioji administracinių ginčų komisija; |
| --- | --- |

—

Vyriausioji administracinių ginčų komisija;

| — | Draudimo priežiūros komisija; |
| --- | --- |

—

Draudimo priežiūros komisija;

| — | Lietuvos valstybinis mokslo ir studijų fondas; |
| --- | --- |

—

Lietuvos valstybinis mokslo ir studijų fondas;

| — | Lietuvių grįžimo į Tėvynę informacijos centras |
| --- | --- |

—

Lietuvių grįžimo į Tėvynę informacijos centras

| — | Konstitucinis Teismas |
| --- | --- |

—

Konstitucinis Teismas

| — | Lietuvos bankas |
| --- | --- |

—

Lietuvos bankas

| — | Aplinkos ministerija |
| --- | --- |

—

Aplinkos ministerija

| — | Iestādes, kas ir Aplinkos ministerija [Vides ministrija] padotībā:






  — | Generalinė miškų urėdija; |
| --- | --- | --- |

—

Iestādes, kas ir Aplinkos ministerija [Vides ministrija] padotībā:

—

Generalinė miškų urėdija;

| — | Lietuvos geologijos tarnyba; |
| --- | --- |

—

Lietuvos geologijos tarnyba;

| — | Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba; |
| --- | --- |

—

Lietuvos hidrometeorologijos tarnyba;

| — | Lietuvos standartizacijos departamentas; |
| --- | --- |

—

Lietuvos standartizacijos departamentas;

| — | Nacionalinis akreditacijos biuras; |
| --- | --- |

—

Nacionalinis akreditacijos biuras;

| — | Valstybinė metrologijos tarnyba; |
| --- | --- |

—

Valstybinė metrologijos tarnyba;

| — | Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba; |
| --- | --- |

—

Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba;

| — | Valstybinė teritorijų planavimo ir statybos inspekcija |
| --- | --- |

—

Valstybinė teritorijų planavimo ir statybos inspekcija

| — | Finansų ministerija |
| --- | --- |

—

Finansų ministerija

| — | Iestādes, kas ir Finansų ministerija [Finanšu ministrija] padotībā:






  — | Muitinės departamentas; |
| --- | --- | --- |

—

Iestādes, kas ir Finansų ministerija [Finanšu ministrija] padotībā:

—

Muitinės departamentas;

| — | Valstybės dokumentų technologinės apsaugos tarnyba; |
| --- | --- |

—

Valstybės dokumentų technologinės apsaugos tarnyba;

| — | Valstybinė mokesčių inspekcija; |
| --- | --- |

—

Valstybinė mokesčių inspekcija;

| — | Finansų ministerijos mokymo centras |
| --- | --- |

—

Finansų ministerijos mokymo centras

| — | Krašto apsaugos ministerija |
| --- | --- |

—

Krašto apsaugos ministerija

| — | Iestādes, kas ir Krašto apsaugos ministerijos [Valsts aizsardzības ministrija] padotībā:






  — | Antrasis operatyvinių tarnybų departamentas; |
| --- | --- | --- |

—

Iestādes, kas ir Krašto apsaugos ministerijos [Valsts aizsardzības ministrija] padotībā:

—

Antrasis operatyvinių tarnybų departamentas;

| — | Centralizuota finansų ir turto tarnyba; |
| --- | --- |

—

Centralizuota finansų ir turto tarnyba;

| — | Karo prievolės administravimo tarnyba; |
| --- | --- |

—

Karo prievolės administravimo tarnyba;

| — | Krašto apsaugos archyvas; |
| --- | --- |

—

Krašto apsaugos archyvas;

| — | Krizių valdymo centras; |
| --- | --- |

—

Krizių valdymo centras;

| — | Mobilizacijos departamentas; |
| --- | --- |

—

Mobilizacijos departamentas;

| — | Ryšių ir informacinių sistemų tarnyba; |
| --- | --- |

—

Ryšių ir informacinių sistemų tarnyba;

| — | Infrastruktūros plėtros departamentas; |
| --- | --- |

—

Infrastruktūros plėtros departamentas;

| — | Valstybinis pilietinio pasipriešinimo rengimo centras |
| --- | --- |

—

Valstybinis pilietinio pasipriešinimo rengimo centras

| — | Lietuvos kariuomenė |
| --- | --- |

—

Lietuvos kariuomenė

| — | Krašto apsaugos sistemos kariniai vienetai ir tarnybos |
| --- | --- |

—

Krašto apsaugos sistemos kariniai vienetai ir tarnybos

| — | Kultūros ministerija |
| --- | --- |

—

Kultūros ministerija

| — | Iestādes, kas ir Kultūros ministerijos [Kultūras ministrija] padotībā:






  — | Kultūros paveldo departamentas; |
| --- | --- | --- |

—

Iestādes, kas ir Kultūros ministerijos [Kultūras ministrija] padotībā:

—

Kultūros paveldo departamentas;

| — | Valstybinė kalbos inspekcija |
| --- | --- |

—

Valstybinė kalbos inspekcija

| — | Socialinės apsaugos ir darbo ministerija |
| --- | --- |

—

Socialinės apsaugos ir darbo ministerija

| — | Iestādes, kas ir Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos [Sociālās nodrošināšanas un darba ministrija] padotībā:






  — | Garantinio fondo administracija; |
| --- | --- | --- |

—

Iestādes, kas ir Socialinės apsaugos ir darbo ministerijos [Sociālās nodrošināšanas un darba ministrija] padotībā:

—

Garantinio fondo administracija;

| — | Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba; |
| --- | --- |

—

Valstybės vaiko teisių apsaugos ir įvaikinimo tarnyba;

| — | Lietuvos darbo birža; |
| --- | --- |

—

Lietuvos darbo birža;

| — | Lietuvos darbo rinkos mokymo tarnyba; |
| --- | --- |

—

Lietuvos darbo rinkos mokymo tarnyba;

| — | Trišalės tarybos sekretoriatas; |
| --- | --- |

—

Trišalės tarybos sekretoriatas;

| — | Socialinių paslaugų priežiūros departamentas; |
| --- | --- |

—

Socialinių paslaugų priežiūros departamentas;

| — | Darbo inspekcija; |
| --- | --- |

—

Darbo inspekcija;

| — | Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba; |
| --- | --- |

—

Valstybinio socialinio draudimo fondo valdyba;

| — | Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba; |
| --- | --- |

—

Neįgalumo ir darbingumo nustatymo tarnyba;

| — | Ginčų komisija; |
| --- | --- |

—

Ginčų komisija;

| — | Techninės pagalbos neįgaliesiems centras; |
| --- | --- |

—

Techninės pagalbos neįgaliesiems centras;

| — | Neįgaliųjų reikalų departamentas |
| --- | --- |

—

Neįgaliųjų reikalų departamentas

| — | Susisiekimo ministerija |
| --- | --- |

—

Susisiekimo ministerija

| — | Iestādes, kas ir Susisiekimo ministerijos [Transporta un sakaru ministrija] padotībā:






  — | Lietuvos automobilių kelių direkcija; |
| --- | --- | --- |

—

Iestādes, kas ir Susisiekimo ministerijos [Transporta un sakaru ministrija] padotībā:

—

Lietuvos automobilių kelių direkcija;

| — | Valstybinė geležinkelio inspekcija; |
| --- | --- |

—

Valstybinė geležinkelio inspekcija;

| — | Valstybinė kelių transporto inspekcija; |
| --- | --- |

—

Valstybinė kelių transporto inspekcija;

| — | Pasienio kontrolės punktų direkcija |
| --- | --- |

—

Pasienio kontrolės punktų direkcija

| — | Sveikatos apsaugos ministerija |
| --- | --- |

—

Sveikatos apsaugos ministerija

| — | Iestādes, kas ir Sveikatos apsaugos ministerijos [Veselības ministrija] padotībā:






  — | Valstybinė akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba; |
| --- | --- | --- |

—

Iestādes, kas ir Sveikatos apsaugos ministerijos [Veselības ministrija] padotībā:

—

Valstybinė akreditavimo sveikatos priežiūros veiklai tarnyba;

| — | Valstybinė ligonių kasa; |
| --- | --- |

—

Valstybinė ligonių kasa;

| — | Valstybinė medicininio audito inspekcija; |
| --- | --- |

—

Valstybinė medicininio audito inspekcija;

| — | Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba; |
| --- | --- |

—

Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba;

| — | Valstybinė teismo psichiatrijos ir narkologijos tarnyba; |
| --- | --- |

—

Valstybinė teismo psichiatrijos ir narkologijos tarnyba;

| — | Valstybinė visuomenės sveikatos priežiūros tarnyba; |
| --- | --- |

—

Valstybinė visuomenės sveikatos priežiūros tarnyba;

| — | Farmacijos departamentas; |
| --- | --- |

—

Farmacijos departamentas;

| — | Sveikatos apsaugos ministerijos Ekstremalių sveikatai situacijų centras; |
| --- | --- |

—

Sveikatos apsaugos ministerijos Ekstremalių sveikatai situacijų centras;

| — | Lietuvos bioetikos komitetas; |
| --- | --- |

—

Lietuvos bioetikos komitetas;

| — | Radiacinės saugos centras |
| --- | --- |

—

Radiacinės saugos centras

| — | Švietimo ir mokslo ministerija |
| --- | --- |

—

Švietimo ir mokslo ministerija

| — | Iestādes, kas ir Švietimo ir mokslo ministerijos [Izglītības un zinātnes ministrija] padotībā:






  — | Nacionalinis egzaminų centras; |
| --- | --- | --- |

—

Iestādes, kas ir Švietimo ir mokslo ministerijos [Izglītības un zinātnes ministrija] padotībā:

—

Nacionalinis egzaminų centras;

| — | Studijų kokybės vertinimo centras |
| --- | --- |

—

Studijų kokybės vertinimo centras

| — | Teisingumo ministerija |
| --- | --- |

—

Teisingumo ministerija

| — | Iestādes, kas ir Teisingumo ministerijos [Tieslietu ministrija] padotībā:






  — | Kalėjimų departamentas; |
| --- | --- | --- |

—

Iestādes, kas ir Teisingumo ministerijos [Tieslietu ministrija] padotībā:

—

Kalėjimų departamentas;

| — | Nacionalinė vartotojų teisių apsaugos taryba; |
| --- | --- |

—

Nacionalinė vartotojų teisių apsaugos taryba;

| — | Europos teisės departamentas |
| --- | --- |

—

Europos teisės departamentas

| — | Ūkio ministerija |
| --- | --- |

—

Ūkio ministerija

| — | Prie Ūkio ministerijos įsteigtos įstaigos [Ekonomikas ministrija]::






  — | Įmonių bankroto valdymo departamentas; |
| --- | --- | --- |

—

Prie Ūkio ministerijos įsteigtos įstaigos [Ekonomikas ministrija]::

—

Įmonių bankroto valdymo departamentas;

| — | Valstybinė energetikos inspekcija; |
| --- | --- |

—

Valstybinė energetikos inspekcija;

| — | Valstybinė ne maisto produktų inspekcija; |
| --- | --- |

—

Valstybinė ne maisto produktų inspekcija;

| — | Valstybinis turizmo departamentas |
| --- | --- |

—

Valstybinis turizmo departamentas

| — | Užsienio reikalų ministerija |
| --- | --- |

—

Užsienio reikalų ministerija

| — | Diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos užsienyje bei atstovybės prie tarptautinių organizacijų |
| --- | --- |

—

Diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos užsienyje bei atstovybės prie tarptautinių organizacijų

| — | Vidaus reikalų ministerija |
| --- | --- |

—

Vidaus reikalų ministerija

| — | Iestādes, kas ir Vidaus reikalų ministerijos [Iekšlietu ministrija] padotībā:






  — | Asmens dokumentų išrašymo centras; |
| --- | --- | --- |

—

Iestādes, kas ir Vidaus reikalų ministerijos [Iekšlietu ministrija] padotībā:

—

Asmens dokumentų išrašymo centras;

| — | Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba; |
| --- | --- |

—

Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba;

| — | Gyventojų registro tarnyba; |
| --- | --- |

—

Gyventojų registro tarnyba;

| — | Policijos departamentas; |
| --- | --- |

—

Policijos departamentas;

| — | Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas; |
| --- | --- |

—

Priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo departamentas;

| — | Turto valdymo ir ūkio departamentas; |
| --- | --- |

—

Turto valdymo ir ūkio departamentas;

| — | Vadovybės apsaugos departamentas; |
| --- | --- |

—

Vadovybės apsaugos departamentas;

| — | Valstybės sienos apsaugos tarnyba; |
| --- | --- |

—

Valstybės sienos apsaugos tarnyba;

| — | Valstybės tarnybos departamentas; |
| --- | --- |

—

Valstybės tarnybos departamentas;

| — | Informatikos ir ryšių departamentas; |
| --- | --- |

—

Informatikos ir ryšių departamentas;

| — | Migracijos departamentas; |
| --- | --- |

—

Migracijos departamentas;

| — | Sveikatos priežiūros tarnyba; |
| --- | --- |

—

Sveikatos priežiūros tarnyba;

| — | Bendrasis pagalbos centras |
| --- | --- |

—

Bendrasis pagalbos centras

| — | Žemės ūkio ministerija |
| --- | --- |

—

Žemės ūkio ministerija

| — | Iestādes, kas ir Žemės ūkio ministerijos [Lauksaimniecības ministrija] padotībā:






  — | Nacionalinė mokėjimo agentūra; |
| --- | --- | --- |

—

Iestādes, kas ir Žemės ūkio ministerijos [Lauksaimniecības ministrija] padotībā:

—

Nacionalinė mokėjimo agentūra;

| — | Nacionalinė žemės tarnyba; |
| --- | --- |

—

Nacionalinė žemės tarnyba;

| — | Valstybinė augalų apsaugos tarnyba; |
| --- | --- |

—

Valstybinė augalų apsaugos tarnyba;

| — | Valstybinė gyvulių veislininkystės priežiūros tarnyba; |
| --- | --- |

—

Valstybinė gyvulių veislininkystės priežiūros tarnyba;

| — | Valstybinė sėklų ir grūdų tarnyba; |
| --- | --- |

—

Valstybinė sėklų ir grūdų tarnyba;

| — | Žuvininkystės departamentas |
| --- | --- |

—

Žuvininkystės departamentas

| — | Teismai [tiesas]:






  — | Lietuvos Aukščiausiasis Teismas; |
| --- | --- | --- |

—

Teismai [tiesas]:

—

Lietuvos Aukščiausiasis Teismas;

| — | Lietuvos apeliacinis teismas; |
| --- | --- |

—

Lietuvos apeliacinis teismas;

| — | Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas; |
| --- | --- |

—

Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas;

| — | apygardų teismai; |
| --- | --- |

—

apygardų teismai;

| — | apygardų administraciniai teismai; |
| --- | --- |

—

apygardų administraciniai teismai;

| — | apylinkių teismai; |
| --- | --- |

—

apylinkių teismai;

| — | Nacionalinė teismų administracija |
| --- | --- |

—

Nacionalinė teismų administracija

| — | Generalinė prokuratūra |
| --- | --- |

—

Generalinė prokuratūra

| — | Citas centrālās valsts pārvaldes iestādes (institucijos [iestādes], įstaigos [organizācijas], tarnybos [aģentūras]):






  — | Aplinkos apsaugos agentūra; |
| --- | --- | --- |

—

Citas centrālās valsts pārvaldes iestādes (institucijos [iestādes], įstaigos [organizācijas], tarnybos [aģentūras]):

—

Aplinkos apsaugos agentūra;

| — | Valstybinė aplinkos apsaugos inspekcija; |
| --- | --- |

—

Valstybinė aplinkos apsaugos inspekcija;

| — | Aplinkos projektų valdymo agentūra; |
| --- | --- |

—

Aplinkos projektų valdymo agentūra;

| — | Miško genetinių išteklių, sėklų ir sodmenų tarnyba; |
| --- | --- |

—

Miško genetinių išteklių, sėklų ir sodmenų tarnyba;

| — | Miško sanitarinės apsaugos tarnyba; |
| --- | --- |

—

Miško sanitarinės apsaugos tarnyba;

| — | Valstybinė miškotvarkos tarnyba; |
| --- | --- |

—

Valstybinė miškotvarkos tarnyba;

| — | Nacionalinis visuomenės sveikatos tyrimų centras; |
| --- | --- |

—

Nacionalinis visuomenės sveikatos tyrimų centras;

| — | Lietuvos AIDS centras; |
| --- | --- |

—

Lietuvos AIDS centras;

| — | Nacionalinis organų transplantacijos biuras; |
| --- | --- |

—

Nacionalinis organų transplantacijos biuras;

| — | Valstybinis patologijos centras; |
| --- | --- |

—

Valstybinis patologijos centras;

| — | Valstybinis psichikos sveikatos centras; |
| --- | --- |

—

Valstybinis psichikos sveikatos centras;

| — | Lietuvos sveikatos informacijos centras; |
| --- | --- |

—

Lietuvos sveikatos informacijos centras;

| — | Slaugos darbuotojų tobulinimosi ir specializacijos centras; |
| --- | --- |

—

Slaugos darbuotojų tobulinimosi ir specializacijos centras;

| — | Valstybinis aplinkos sveikatos centras; |
| --- | --- |

—

Valstybinis aplinkos sveikatos centras;

| — | Respublikinis mitybos centras; |
| --- | --- |

—

Respublikinis mitybos centras;

| — | Užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės centras; |
| --- | --- |

—

Užkrečiamųjų ligų profilaktikos ir kontrolės centras;

| — | Trakų visuomenės sveikatos priežiūros ir specialistų tobulinimosi centras; |
| --- | --- |

—

Trakų visuomenės sveikatos priežiūros ir specialistų tobulinimosi centras;

| — | Visuomenės sveikatos ugdymo centras; |
| --- | --- |

—

Visuomenės sveikatos ugdymo centras;

| — | Muitinės kriminalinė tarnyba; |
| --- | --- |

—

Muitinės kriminalinė tarnyba;

| — | Muitinės informacinių sistemų centras; |
| --- | --- |

—

Muitinės informacinių sistemų centras;

| — | Muitinės laboratorija; |
| --- | --- |

—

Muitinės laboratorija;

| — | Muitinės mokymo centras; |
| --- | --- |

—

Muitinės mokymo centras;

| — | Valstybinis patentų biuras; |
| --- | --- |

—

Valstybinis patentų biuras;

| — | Lietuvos teismo ekspertizės centras; |
| --- | --- |

—

Lietuvos teismo ekspertizės centras;

| — | Centrinė hipotekos įstaiga; |
| --- | --- |

—

Centrinė hipotekos įstaiga;

| — | Lietuvos metrologijos inspekcija; |
| --- | --- |

—

Lietuvos metrologijos inspekcija;

| — | Civilinės aviacijos administracija; |
| --- | --- |

—

Civilinės aviacijos administracija;

| — | Lietuvos saugios laivybos administracija; |
| --- | --- |

—

Lietuvos saugios laivybos administracija;

| — | Transporto investicijų direkcija; |
| --- | --- |

—

Transporto investicijų direkcija;

| — | Valstybinė vidaus vandenų laivybos inspekcija; |
| --- | --- |

—

Valstybinė vidaus vandenų laivybos inspekcija;

| — | Pabėgėlių priėmimo centras |
| --- | --- |

—

Pabėgėlių priėmimo centras

Luksemburga

| — | Ministère d'État |
| --- | --- |

—

Ministère d'État

| — | Ministère des affaires étrangères et de l’immigration |
| --- | --- |

—

Ministère des affaires étrangères et de l’immigration

| — | Ministère de l’agriculture, de la viticulture et du développement rural |
| --- | --- |

—

Ministère de l’agriculture, de la viticulture et du développement rural

| — | Ministère des classes moyennes, du tourisme et du logement |
| --- | --- |

—

Ministère des classes moyennes, du tourisme et du logement

| — | Ministère de la culture, de l’enseignement supérieur et de la recherche |
| --- | --- |

—

Ministère de la culture, de l’enseignement supérieur et de la recherche

| — | Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- | --- |

—

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

| — | Ministère de l'éducation nationale et de la formation professionnelle |
| --- | --- |

—

Ministère de l'éducation nationale et de la formation professionnelle

| — | Ministère de l'égalité des chances |
| --- | --- |

—

Ministère de l'égalité des chances

| — | Ministère de l’environnement |
| --- | --- |

—

Ministère de l’environnement

| — | Ministère de la famille et de l’intégration |
| --- | --- |

—

Ministère de la famille et de l’intégration

| — | Ministère des finances |
| --- | --- |

—

Ministère des finances

| — | Ministère de la fonction publique et de la réforme administrative |
| --- | --- |

—

Ministère de la fonction publique et de la réforme administrative

| — | Ministère de l’Intérieur et de l’aménagement du territoire |
| --- | --- |

—

Ministère de l’Intérieur et de l’aménagement du territoire

| — | Ministère de la justice |
| --- | --- |

—

Ministère de la justice

| — | Ministère de la santé |
| --- | --- |

—

Ministère de la santé

| — | Ministère de la sécurité sociale |
| --- | --- |

—

Ministère de la sécurité sociale

| — | Ministère des transports |
| --- | --- |

—

Ministère des transports

| — | Ministère du travail et de l’emploi |
| --- | --- |

—

Ministère du travail et de l’emploi

| — | Ministère des travaux publics |
| --- | --- |

—

Ministère des travaux publics

Ungārija

| — | Egészségügyi Minisztérium |
| --- | --- |

—

Egészségügyi Minisztérium

| — | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium |
| --- | --- |

—

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium

| — | Gazdasági és Közlekedési Minisztérium |
| --- | --- |

—

Gazdasági és Közlekedési Minisztérium

| — | Honvédelmi Minisztérium |
| --- | --- |

—

Honvédelmi Minisztérium

| — | Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium |
| --- | --- |

—

Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium

| — | Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium |
| --- | --- |

—

Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium

| — | Külügyminisztérium |
| --- | --- |

—

Külügyminisztérium

| — | Miniszterelnöki Hivatal |
| --- | --- |

—

Miniszterelnöki Hivatal

| — | Oktatási és Kulturális Minisztérium |
| --- | --- |

—

Oktatási és Kulturális Minisztérium

| — | Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium |
| --- | --- |

—

Önkormányzati és Területfejlesztési Minisztérium

| — | Pénzügyminisztérium |
| --- | --- |

—

Pénzügyminisztérium

| — | Szociális és Munkaügyi Minisztérium |
| --- | --- |

—

Szociális és Munkaügyi Minisztérium

| — | Központi Szolgáltatási Főigazgatóság |
| --- | --- |

—

Központi Szolgáltatási Főigazgatóság

Malta

| — | Uffiċċju tal-Prim Ministru (Premjerministra birojs) |
| --- | --- |

—

Uffiċċju tal-Prim Ministru (Premjerministra birojs)

| — | Ministeru għall-Familja u Solidarjetà Soċjali (Ģimenes un sociālās solidaritātes lietu ministrija) |
| --- | --- |

—

Ministeru għall-Familja u Solidarjetà Soċjali (Ģimenes un sociālās solidaritātes lietu ministrija)

| — | Ministeru tal-Edukazzjoni Zgħazagħ u Impjiegi (Izglītības, jaunatnes un nodarbinātības ministrija) |
| --- | --- |

—

Ministeru tal-Edukazzjoni Zgħazagħ u Impjiegi (Izglītības, jaunatnes un nodarbinātības ministrija)

| — | Ministeru tal-Finanzi (Finanšu ministrija) |
| --- | --- |

—

Ministeru tal-Finanzi (Finanšu ministrija)

| — | Ministeru tar-Riżorsi u l-Infrastruttura (Resursu un infrastruktūras ministrija) |
| --- | --- |

—

Ministeru tar-Riżorsi u l-Infrastruttura (Resursu un infrastruktūras ministrija)

| — | Ministeru tat-Turiżmu u Kultura (Tūrisma un kultūras ministrija) |
| --- | --- |

—

Ministeru tat-Turiżmu u Kultura (Tūrisma un kultūras ministrija)

| — | Ministeru tal-Ġustizzja u l-Intern (Tieslietu un iekšlietu ministrija) |
| --- | --- |

—

Ministeru tal-Ġustizzja u l-Intern (Tieslietu un iekšlietu ministrija)

| — | Ministeru għall-Affarijiet Rurali u l-Ambjent (Lauku lietu un vides ministrija) |
| --- | --- |

—

Ministeru għall-Affarijiet Rurali u l-Ambjent (Lauku lietu un vides ministrija)

| — | Ministeru għal Għawdex (Gozo ministrija) |
| --- | --- |

—

Ministeru għal Għawdex (Gozo ministrija)

| — | Ministeru tas-Saħħa, l-Anzjani u Kura fil-Kommunità (Veselības aprūpes, vecāku cilvēku un sociālās aprūpes ministrija) |
| --- | --- |

—

Ministeru tas-Saħħa, l-Anzjani u Kura fil-Kommunità (Veselības aprūpes, vecāku cilvēku un sociālās aprūpes ministrija)

| — | Ministeru tal-Affarijiet Barranin (Ārlietu ministrija) |
| --- | --- |

—

Ministeru tal-Affarijiet Barranin (Ārlietu ministrija)

| — | Ministeru għall-Investimenti, Industrija u Teknologija ta' Informazzjoni (Ieguldījumu, rūpniecības un informācijas ministrija) |
| --- | --- |

—

Ministeru għall-Investimenti, Industrija u Teknologija ta' Informazzjoni (Ieguldījumu, rūpniecības un informācijas ministrija)

| — | Ministeru għall-Kompetittivà u Komunikazzjoni (Konkurences un sakaru ministrija) |
| --- | --- |

—

Ministeru għall-Kompetittivà u Komunikazzjoni (Konkurences un sakaru ministrija)

| — | Ministeru għall-Iżvilupp Urban u Toroq (Pilsētu attīstības un ceļu ministrija) |
| --- | --- |

—

Ministeru għall-Iżvilupp Urban u Toroq (Pilsētu attīstības un ceļu ministrija)

Nīderlande

| — | Ministerie van Algemene Zaken






  — | Bestuursdepartement |
| --- | --- | --- |

—

Ministerie van Algemene Zaken

—

Bestuursdepartement

| — | Bureau van de Wetenschappelijke Raad voor het Regeringsbeleid |
| --- | --- |

—

Bureau van de Wetenschappelijke Raad voor het Regeringsbeleid

| — | Rijksvoorlichtingsdienst |
| --- | --- |

—

Rijksvoorlichtingsdienst

| — | Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties






  — | Bestuursdepartement |
| --- | --- | --- |

—

Ministerie van Binnenlandse Zaken en Koninkrijksrelaties

—

Bestuursdepartement

| — | Centrale Archiefselectiedienst (CAS) |
| --- | --- |

—

Centrale Archiefselectiedienst (CAS)

| — | Algemene Inlichtingen- en Veiligheidsdienst (AIVD) |
| --- | --- |

—

Algemene Inlichtingen- en Veiligheidsdienst (AIVD)

| — | Agentschap Basisadministratie Persoonsgegevens en Reisdocumenten (BPR) |
| --- | --- |

—

Agentschap Basisadministratie Persoonsgegevens en Reisdocumenten (BPR)

| — | Agentschap Korps Landelijke Politiediensten |
| --- | --- |

—

Agentschap Korps Landelijke Politiediensten

| — | Ministerie van Buitenlandse Zaken






  — | Directoraat-generaal Regiobeleid en Consulaire Zaken (DGRC) |
| --- | --- | --- |

—

Ministerie van Buitenlandse Zaken

—

Directoraat-generaal Regiobeleid en Consulaire Zaken (DGRC)

| — | Directoraat-generaal Politieke Zaken (DGPZ) |
| --- | --- |

—

Directoraat-generaal Politieke Zaken (DGPZ)

| — | Directoraat-generaal Internationale Samenwerking (DGIS) |
| --- | --- |

—

Directoraat-generaal Internationale Samenwerking (DGIS)

| — | Directoraat-generaal Europese Samenwerking (DGES) |
| --- | --- |

—

Directoraat-generaal Europese Samenwerking (DGES)

| — | Centrum tot Bevordering van de Import uit Ontwikkelingslanden (CBI) |
| --- | --- |

—

Centrum tot Bevordering van de Import uit Ontwikkelingslanden (CBI)

| — | Centrale diensten ressorterend onder de secretaris-generaal en de plaatsvervangend secretaris- generaal (S/PlvS) (atbalsta dienesti, kas pakļauti ģenerālsekretāram un ģenerālsekretāra vietniekam) |
| --- | --- |

—

Centrale diensten ressorterend onder de secretaris-generaal en de plaatsvervangend secretaris- generaal (S/PlvS) (atbalsta dienesti, kas pakļauti ģenerālsekretāram un ģenerālsekretāra vietniekam)

| — | Buitenlandse Posten (ieder afzonderlijk) |
| --- | --- |

—

Buitenlandse Posten (ieder afzonderlijk)

| — | Ministerie van Defensie – (Aizsardzības ministrija)






  — | Bestuursdepartement |
| --- | --- | --- |

—

Ministerie van Defensie – (Aizsardzības ministrija)

—

Bestuursdepartement

| — | Commando Diensten Centra (CDC) |
| --- | --- |

—

Commando Diensten Centra (CDC)

| — | Defensie Telematica Organisatie (DTO) |
| --- | --- |

—

Defensie Telematica Organisatie (DTO)

| — | Centrale directie van de Defensie Vastgoed Dienst |
| --- | --- |

—

Centrale directie van de Defensie Vastgoed Dienst

| — | De afzonderlijke regionale directies van de Defensie Vastgoed Dienst |
| --- | --- |

—

De afzonderlijke regionale directies van de Defensie Vastgoed Dienst

| — | Defensie Materieel Organisatie (DMO) |
| --- | --- |

—

Defensie Materieel Organisatie (DMO)

| — | Landelijk Bevoorradingsbedrijf van de Defensie Materieel Organisatie |
| --- | --- |

—

Landelijk Bevoorradingsbedrijf van de Defensie Materieel Organisatie

| — | Logistiek Centrum van de Defensie Materieel Organisatie |
| --- | --- |

—

Logistiek Centrum van de Defensie Materieel Organisatie

| — | Marinebedrijf van de Defensie Materieel Organisatie |
| --- | --- |

—

Marinebedrijf van de Defensie Materieel Organisatie

| — | Defensie Pijpleiding Organisatie (DPO) |
| --- | --- |

—

Defensie Pijpleiding Organisatie (DPO)

| — | Ministerie van Economische Zaken






  — | Bestuursdepartement |
| --- | --- | --- |

—

Ministerie van Economische Zaken

—

Bestuursdepartement

| — | Centraal Planbureau (CPB) |
| --- | --- |

—

Centraal Planbureau (CPB)

| — | SenterNovem |
| --- | --- |

—

SenterNovem

| — | Staatstoezicht op de Mijnen (SodM) |
| --- | --- |

—

Staatstoezicht op de Mijnen (SodM)

| — | Nederlandse Mededingingsautoriteit (NMa) |
| --- | --- |

—

Nederlandse Mededingingsautoriteit (NMa)

| — | Economische Voorlichtingsdienst (EVD) |
| --- | --- |

—

Economische Voorlichtingsdienst (EVD)

| — | Agentschap Telecom |
| --- | --- |

—

Agentschap Telecom

| — | Kenniscentrum Professioneel & Innovatief Aanbesteden, Netwerk voor Overheidsopdrachtgevers (PIANOo) |
| --- | --- |

—

Kenniscentrum Professioneel & Innovatief Aanbesteden, Netwerk voor Overheidsopdrachtgevers (PIANOo)

| — | Regiebureau Inkoop Rijksoverheid |
| --- | --- |

—

Regiebureau Inkoop Rijksoverheid

| — | Octrooicentrum Nederland |
| --- | --- |

—

Octrooicentrum Nederland

| — | Consumentenautoriteit |
| --- | --- |

—

Consumentenautoriteit

| — | Ministerie van Financiën






  — | Bestuursdepartement |
| --- | --- | --- |

—

Ministerie van Financiën

—

Bestuursdepartement

| — | Belastingdienst Automatiseringscentrum |
| --- | --- |

—

Belastingdienst Automatiseringscentrum

| — | Belastingdienst |
| --- | --- |

—

Belastingdienst

| — | de afzonderlijke Directies der Rijksbelastingen (dažādas Nodokļu un muitas pārvaldes nodaļas visā Nīderlandē) |
| --- | --- |

—

de afzonderlijke Directies der Rijksbelastingen (dažādas Nodokļu un muitas pārvaldes nodaļas visā Nīderlandē)

| — | Fiscale Inlichtingen- en Opsporingsdienst (isk. Economische Controle dienst (ECD)) |
| --- | --- |

—

Fiscale Inlichtingen- en Opsporingsdienst (isk. Economische Controle dienst (ECD))

| — | Belastingdienst Opleidingen |
| --- | --- |

—

Belastingdienst Opleidingen

| — | Dienst der Domeinen |
| --- | --- |

—

Dienst der Domeinen

| — | Ministerie van Justitie






  — | Bestuursdepartement |
| --- | --- | --- |

—

Ministerie van Justitie

—

Bestuursdepartement

| — | Dienst Justitiële Inrichtingen |
| --- | --- |

—

Dienst Justitiële Inrichtingen

| — | Raad voor de Kinderbescherming |
| --- | --- |

—

Raad voor de Kinderbescherming

| — | Centraal Justitie Incasso Bureau |
| --- | --- |

—

Centraal Justitie Incasso Bureau

| — | Openbaar Ministerie |
| --- | --- |

—

Openbaar Ministerie

| — | Immigratie en Naturalisatiedienst |
| --- | --- |

—

Immigratie en Naturalisatiedienst

| — | Nederlands Forensisch Instituut |
| --- | --- |

—

Nederlands Forensisch Instituut

| — | Dienst Terugkeer & Vertrek |
| --- | --- |

—

Dienst Terugkeer & Vertrek

| — | Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit






  — | Bestuursdepartement |
| --- | --- | --- |

—

Ministerie van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit

—

Bestuursdepartement

| — | Dienst Regelingen (DR) |
| --- | --- |

—

Dienst Regelingen (DR)

| — | Agentschap Plantenziektekundige Dienst (PD) |
| --- | --- |

—

Agentschap Plantenziektekundige Dienst (PD)

| — | Algemene Inspectiedienst (AID) |
| --- | --- |

—

Algemene Inspectiedienst (AID)

| — | Dienst Landelijk Gebied (DLG) |
| --- | --- |

—

Dienst Landelijk Gebied (DLG)

| — | Voedsel en Waren Autoriteit (VWA) |
| --- | --- |

—

Voedsel en Waren Autoriteit (VWA)

| — | Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschappen






  — | Bestuursdepartement |
| --- | --- | --- |

—

Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschappen

—

Bestuursdepartement

| — | Inspectie van het Onderwijs |
| --- | --- |

—

Inspectie van het Onderwijs

| — | Erfgoedinspectie |
| --- | --- |

—

Erfgoedinspectie

| — | Centrale Financiën Instellingen |
| --- | --- |

—

Centrale Financiën Instellingen

| — | Nationaal Archief |
| --- | --- |

—

Nationaal Archief

| — | Adviesraad voor Wetenschaps- en Technologiebeleid |
| --- | --- |

—

Adviesraad voor Wetenschaps- en Technologiebeleid

| — | Onderwijsraad |
| --- | --- |

—

Onderwijsraad

| — | Raad voor Cultuur |
| --- | --- |

—

Raad voor Cultuur

| — | Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid






  — | Bestuursdepartement |
| --- | --- | --- |

—

Ministerie van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

—

Bestuursdepartement

| — | Inspectie Werk en Inkomen |
| --- | --- |

—

Inspectie Werk en Inkomen

| — | Agentschap SZW |
| --- | --- |

—

Agentschap SZW

| — | Ministerie van Verkeer en Waterstaat






  — | Bestuursdepartement |
| --- | --- | --- |

—

Ministerie van Verkeer en Waterstaat

—

Bestuursdepartement

| — | Directoraat-generaal Transport en Luchtvaart |
| --- | --- |

—

Directoraat-generaal Transport en Luchtvaart

| — | Directoraat-generaal Personenvervoer |
| --- | --- |

—

Directoraat-generaal Personenvervoer

| — | Directoraat-generaal Water |
| --- | --- |

—

Directoraat-generaal Water

| — | Centrale diensten (centrālie dienesti) |
| --- | --- |

—

Centrale diensten (centrālie dienesti)

| — | Centrale diensten van de Organisatie Verkeer en Watersaat |
| --- | --- |

—

Centrale diensten van de Organisatie Verkeer en Watersaat

| — | Koninklijk Nederlands Meteorologisch Instituut KNMI |
| --- | --- |

—

Koninklijk Nederlands Meteorologisch Instituut KNMI

| — | Rijkswaterstaat, Bestuur |
| --- | --- |

—

Rijkswaterstaat, Bestuur

| — | de afzonderlijke regionale Diensten van Rijkswaterstaat (katrs atsevišķais Sabiedrisko darbu un ūdens apsaimniekošanas ģenerāldirektorāta reģionālais dienests) |
| --- | --- |

—

de afzonderlijke regionale Diensten van Rijkswaterstaat (katrs atsevišķais Sabiedrisko darbu un ūdens apsaimniekošanas ģenerāldirektorāta reģionālais dienests)

| — | de afzonderlijke specialistische diensten van Rijkswaterstaat (katrs atsevišķais Sabiedrisko darbu un ūdens apsaimniekošanas ģenerāldirektorāta specializētais dienests) |
| --- | --- |

—

de afzonderlijke specialistische diensten van Rijkswaterstaat (katrs atsevišķais Sabiedrisko darbu un ūdens apsaimniekošanas ģenerāldirektorāta specializētais dienests)

| — | Adviesdienst Geo-Informatie en ICT |
| --- | --- |

—

Adviesdienst Geo-Informatie en ICT

| — | Adviesdienst Verkeer en Vervoer (AVV) |
| --- | --- |

—

Adviesdienst Verkeer en Vervoer (AVV)

| — | Bouwdienst |
| --- | --- |

—

Bouwdienst

| — | Corporate Dienst |
| --- | --- |

—

Corporate Dienst

| — | Data ICT Dienst |
| --- | --- |

—

Data ICT Dienst

| — | Dienst Verkeer en Scheepvaart |
| --- | --- |

—

Dienst Verkeer en Scheepvaart

| — | Dienst Weg- en Waterbouwkunde (DWW) |
| --- | --- |

—

Dienst Weg- en Waterbouwkunde (DWW)

| — | Rijksinstituut voor Kunst en Zee (RIKZ) |
| --- | --- |

—

Rijksinstituut voor Kunst en Zee (RIKZ)

| — | Rijksinstituut voor Integraal Zoetwaterbeheer en Afvalwaterbehandeling (RIZA) |
| --- | --- |

—

Rijksinstituut voor Integraal Zoetwaterbeheer en Afvalwaterbehandeling (RIZA)

| — | Waterdienst |
| --- | --- |

—

Waterdienst

| — | Inspectie Verkeer en Waterstaat, Hoofddirectie |
| --- | --- |

—

Inspectie Verkeer en Waterstaat, Hoofddirectie

| — | Port state Control |
| --- | --- |

—

Port state Control

| — | Directie Toezichtontwikkeling Communicatie en Onderzoek (TCO) |
| --- | --- |

—

Directie Toezichtontwikkeling Communicatie en Onderzoek (TCO)

| — | Toezichthouder Beheer Eenheid Lucht |
| --- | --- |

—

Toezichthouder Beheer Eenheid Lucht

| — | Toezichthouder Beheer Eenheid Water |
| --- | --- |

—

Toezichthouder Beheer Eenheid Water

| — | Toezichthouder Beheer Eenheid Land |
| --- | --- |

—

Toezichthouder Beheer Eenheid Land

| — | Ministerie van Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer






  — | Bestuursdepartement |
| --- | --- | --- |

—

Ministerie van Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer

—

Bestuursdepartement

| — | Directoraat-generaal Wonen, Wijken en Integratie |
| --- | --- |

—

Directoraat-generaal Wonen, Wijken en Integratie

| — | Directoraat-generaal Ruimte |
| --- | --- |

—

Directoraat-generaal Ruimte

| — | Directoraat-general Milieubeheer |
| --- | --- |

—

Directoraat-general Milieubeheer

| — | Rijksgebouwendienst |
| --- | --- |

—

Rijksgebouwendienst

| — | VROM Inspectie |
| --- | --- |

—

VROM Inspectie

| — | Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport






  — | Bestuursdepartement |
| --- | --- | --- |

—

Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport

—

Bestuursdepartement

| — | Inspectie Gezondheidsbescherming, Waren en Veterinaire Zaken |
| --- | --- |

—

Inspectie Gezondheidsbescherming, Waren en Veterinaire Zaken

| — | Inspectie Gezondheidszorg |
| --- | --- |

—

Inspectie Gezondheidszorg

| — | Inspectie Jeugdhulpverlening en Jeugdbescherming |
| --- | --- |

—

Inspectie Jeugdhulpverlening en Jeugdbescherming

| — | Rijksinstituut voor de Volksgezondheid en Milieu (RIVM) |
| --- | --- |

—

Rijksinstituut voor de Volksgezondheid en Milieu (RIVM)

| — | Sociaal en Cultureel Planbureau |
| --- | --- |

—

Sociaal en Cultureel Planbureau

| — | Agentschap t.b.v. het College ter Beoordeling van Geneesmiddelen |
| --- | --- |

—

Agentschap t.b.v. het College ter Beoordeling van Geneesmiddelen

| — | Tweede Kamer der Staten-Generaal |
| --- | --- |

—

Tweede Kamer der Staten-Generaal

| — | Eerste Kamer der Staten-Generaal |
| --- | --- |

—

Eerste Kamer der Staten-Generaal

| — | Raad van State |
| --- | --- |

—

Raad van State

| — | Algemene Rekenkamer |
| --- | --- |

—

Algemene Rekenkamer

| — | Nationale Ombudsman |
| --- | --- |

—

Nationale Ombudsman

| — | Kanselarij der Nederlandse Orden |
| --- | --- |

—

Kanselarij der Nederlandse Orden

| — | Kabinet der Koningin |
| --- | --- |

—

Kabinet der Koningin

| — | Raad voor de rechtspraak en de Rechtbanken |
| --- | --- |

—

Raad voor de rechtspraak en de Rechtbanken

Austrija

| — | Bundeskanzleramt |
| --- | --- |

—

Bundeskanzleramt

| — | Bundesministerium für europäische und internationale Angelegenheiten |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für europäische und internationale Angelegenheiten

| — | Bundesministerium für Finanzen |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Finanzen

| — | Bundesministerium für Gesundheit |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Gesundheit

| — | Bundesministerium für Inneres |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Inneres

| — | Bundesministerium für Justiz |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Justiz

| — | Bundesministerium für Landesverteidigung und Sport |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Landesverteidigung und Sport

| — | Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft

| — | Bundesministerium für Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Arbeit, Soziales und Konsumentenschutz

| — | Bundesministerium für Unterricht, Kunst und Kultur |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Unterricht, Kunst und Kultur

| — | Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie

| — | Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Wirtschaft, Familie und Jugend

| — | Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung |
| --- | --- |

—

Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung

| — | Österreichische Forschungs- und Prüfzentrum Arsenal Gesellschaft mbH |
| --- | --- |

—

Österreichische Forschungs- und Prüfzentrum Arsenal Gesellschaft mbH

| — | Bundesbeschaffung GmbH |
| --- | --- |

—

Bundesbeschaffung GmbH

| — | Bundesrechenzentrum GmbH |
| --- | --- |

—

Bundesrechenzentrum GmbH

Polija

| — | Kancelaria Prezydenta RP |
| --- | --- |

—

Kancelaria Prezydenta RP

| — | Kancelaria Sejmu RP |
| --- | --- |

—

Kancelaria Sejmu RP

| — | Kancelaria Senatu RP |
| --- | --- |

—

Kancelaria Senatu RP

| — | Kancelaria Prezesa Rady Ministrów |
| --- | --- |

—

Kancelaria Prezesa Rady Ministrów

| — | Sąd Najwyższy |
| --- | --- |

—

Sąd Najwyższy

| — | Naczelny Sąd Administracyjny |
| --- | --- |

—

Naczelny Sąd Administracyjny

| — | Wojewódzkie sądy administracyjne |
| --- | --- |

—

Wojewódzkie sądy administracyjne

| — | Sądy powszechne – rejonowe, okręgowe i apelacyjne |
| --- | --- |

—

Sądy powszechne – rejonowe, okręgowe i apelacyjne

| — | Trybunał Konstytucyjny |
| --- | --- |

—

Trybunał Konstytucyjny

| — | Najwyższa Izba Kontroli |
| --- | --- |

—

Najwyższa Izba Kontroli

| — | Biuro Rzecznika Praw Obywatelskich |
| --- | --- |

—

Biuro Rzecznika Praw Obywatelskich

| — | Biuro Rzecznika Praw Dziecka |
| --- | --- |

—

Biuro Rzecznika Praw Dziecka

| — | Biuro Ochrony Rządu |
| --- | --- |

—

Biuro Ochrony Rządu

| — | Biuro Bezpieczeństwa Narodowego |
| --- | --- |

—

Biuro Bezpieczeństwa Narodowego

| — | Centralne Biuro Antykorupcyjne |
| --- | --- |

—

Centralne Biuro Antykorupcyjne

| — | Ministerstwo Pracy i Polityki Społecznej |
| --- | --- |

—

Ministerstwo Pracy i Polityki Społecznej

| — | Ministerstwo Finansów |
| --- | --- |

—

Ministerstwo Finansów

| — | Ministerstwo Gospodarki |
| --- | --- |

—

Ministerstwo Gospodarki

| — | Ministerstwo Rozwoju Regionalnego |
| --- | --- |

—

Ministerstwo Rozwoju Regionalnego

| — | Ministerstwo Kultury i Dziedzictwa Narodowego |
| --- | --- |

—

Ministerstwo Kultury i Dziedzictwa Narodowego

| — | Ministerstwo Edukacji Narodowej |
| --- | --- |

—

Ministerstwo Edukacji Narodowej

| — | Ministerstwo Obrony Narodowej |
| --- | --- |

—

Ministerstwo Obrony Narodowej

| — | Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi |
| --- | --- |

—

Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Wsi

| — | Ministerstwo Skarbu Państwa |
| --- | --- |

—

Ministerstwo Skarbu Państwa

| — | Ministerstwo Sprawiedliwości |
| --- | --- |

—

Ministerstwo Sprawiedliwości

| — | Ministerstwo Infrastruktury |
| --- | --- |

—

Ministerstwo Infrastruktury

| — | Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego |
| --- | --- |

—

Ministerstwo Nauki i Szkolnictwa Wyższego

| — | Ministerstwo Środowiska |
| --- | --- |

—

Ministerstwo Środowiska

| — | Ministerstwo Spraw Wewnętrznych i Administracji |
| --- | --- |

—

Ministerstwo Spraw Wewnętrznych i Administracji

| — | Ministerstwo Spraw Zagranicznych |
| --- | --- |

—

Ministerstwo Spraw Zagranicznych

| — | Ministerstwo Zdrowia |
| --- | --- |

—

Ministerstwo Zdrowia

| — | Ministerstwo Sportu i Turystyki |
| --- | --- |

—

Ministerstwo Sportu i Turystyki

| — | Urząd Komitetu Integracji Europejskiej |
| --- | --- |

—

Urząd Komitetu Integracji Europejskiej

| — | Urząd Patentowy Rzeczypospolitej Polskiej |
| --- | --- |

—

Urząd Patentowy Rzeczypospolitej Polskiej

| — | Urząd Regulacji Energetyki |
| --- | --- |

—

Urząd Regulacji Energetyki

| — | Urząd do spraw Kombatantów i Osób Represjonowanych |
| --- | --- |

—

Urząd do spraw Kombatantów i Osób Represjonowanych

| — | Urząd Transportu Kolejowego |
| --- | --- |

—

Urząd Transportu Kolejowego

| — | Urząd Dozoru Technicznego |
| --- | --- |

—

Urząd Dozoru Technicznego

| — | Urząd Rejestracji Produktów Leczniczych, Wyrobów Medycznych i Produktów Biobójczych |
| --- | --- |

—

Urząd Rejestracji Produktów Leczniczych, Wyrobów Medycznych i Produktów Biobójczych

| — | Urząd do spraw Repatriacji i Cudzoziemców |
| --- | --- |

—

Urząd do spraw Repatriacji i Cudzoziemców

| — | Urząd Zamówień Publicznych |
| --- | --- |

—

Urząd Zamówień Publicznych

| — | Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów |
| --- | --- |

—

Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów

| — | Urząd Lotnictwa Cywilnego |
| --- | --- |

—

Urząd Lotnictwa Cywilnego

| — | Urząd Komunikacji Elektronicznej |
| --- | --- |

—

Urząd Komunikacji Elektronicznej

| — | Wyższy Urząd Górniczy |
| --- | --- |

—

Wyższy Urząd Górniczy

| — | Główny Urząd Miar |
| --- | --- |

—

Główny Urząd Miar

| — | Główny Urząd Geodezji i Kartografii |
| --- | --- |

—

Główny Urząd Geodezji i Kartografii

| — | Główny Urząd Nadzoru Budowlanego |
| --- | --- |

—

Główny Urząd Nadzoru Budowlanego

| — | Główny Urząd Statystyczny |
| --- | --- |

—

Główny Urząd Statystyczny

| — | Krajowa Rada Radiofonii i Telewizji |
| --- | --- |

—

Krajowa Rada Radiofonii i Telewizji

| — | Generalny Inspektor Ochrony Danych Osobowych |
| --- | --- |

—

Generalny Inspektor Ochrony Danych Osobowych

| — | Państwowa Komisja Wyborcza |
| --- | --- |

—

Państwowa Komisja Wyborcza

| — | Państwowa Inspekcja Pracy |
| --- | --- |

—

Państwowa Inspekcja Pracy

| — | Rządowe Centrum Legislacji |
| --- | --- |

—

Rządowe Centrum Legislacji

| — | Narodowy Fundusz Zdrowia |
| --- | --- |

—

Narodowy Fundusz Zdrowia

| — | Polska Akademia Nauk |
| --- | --- |

—

Polska Akademia Nauk

| — | Polskie Centrum Akredytacji |
| --- | --- |

—

Polskie Centrum Akredytacji

| — | Polskie Centrum Badań i Certyfikacji |
| --- | --- |

—

Polskie Centrum Badań i Certyfikacji

| — | Polska Organizacja Turystyczna |
| --- | --- |

—

Polska Organizacja Turystyczna

| — | Polski Komitet Normalizacyjny |
| --- | --- |

—

Polski Komitet Normalizacyjny

| — | Zakład Ubezpieczeń Społecznych |
| --- | --- |

—

Zakład Ubezpieczeń Społecznych

| — | Komisja Nadzoru Finansowego |
| --- | --- |

—

Komisja Nadzoru Finansowego

| — | Naczelna Dyrekcja Archiwów Państwowych |
| --- | --- |

—

Naczelna Dyrekcja Archiwów Państwowych

| — | Kasa Rolniczego Ubezpieczenia Społecznego |
| --- | --- |

—

Kasa Rolniczego Ubezpieczenia Społecznego

| — | Generalna Dyrekcja Dróg Krajowych i Autostrad |
| --- | --- |

—

Generalna Dyrekcja Dróg Krajowych i Autostrad

| — | Państwowa Inspekcja Ochrony Roślin i Nasiennictwa |
| --- | --- |

—

Państwowa Inspekcja Ochrony Roślin i Nasiennictwa

| — | Komenda Główna Państwowej Straży Pożarnej |
| --- | --- |

—

Komenda Główna Państwowej Straży Pożarnej

| — | Komenda Główna Policji |
| --- | --- |

—

Komenda Główna Policji

| — | Komenda Główna Straży Granicznej |
| --- | --- |

—

Komenda Główna Straży Granicznej

| — | Inspekcja Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- |

—

Inspekcja Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

| — | Główny Inspektorat Ochrony Środowiska |
| --- | --- |

—

Główny Inspektorat Ochrony Środowiska

| — | Główny Inspektorat Transportu Drogowego |
| --- | --- |

—

Główny Inspektorat Transportu Drogowego

| — | Główny Inspektorat Farmaceutyczny |
| --- | --- |

—

Główny Inspektorat Farmaceutyczny

| — | Główny Inspektorat Sanitarny |
| --- | --- |

—

Główny Inspektorat Sanitarny

| — | Główny Inspektorat Weterynarii |
| --- | --- |

—

Główny Inspektorat Weterynarii

| — | Agencja Bezpieczeństwa Wewnętrznego |
| --- | --- |

—

Agencja Bezpieczeństwa Wewnętrznego

| — | Agencja Wywiadu |
| --- | --- |

—

Agencja Wywiadu

| — | Agencja Mienia Wojskowego |
| --- | --- |

—

Agencja Mienia Wojskowego

| — | Wojskowa Agencja Mieszkaniowa |
| --- | --- |

—

Wojskowa Agencja Mieszkaniowa

| — | Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa |
| --- | --- |

—

Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa

| — | Agencja Rynku Rolnego |
| --- | --- |

—

Agencja Rynku Rolnego

| — | Agencja Nieruchomości Rolnych |
| --- | --- |

—

Agencja Nieruchomości Rolnych

| — | Państwowa Agencja Atomistyki |
| --- | --- |

—

Państwowa Agencja Atomistyki

| — | Polska Agencja Żeglugi Powietrznej |
| --- | --- |

—

Polska Agencja Żeglugi Powietrznej

| — | Polska Agencja Rozwiązywania Problemów Alkoholowych |
| --- | --- |

—

Polska Agencja Rozwiązywania Problemów Alkoholowych

| — | Agencja Rezerw Materiałowych |
| --- | --- |

—

Agencja Rezerw Materiałowych

| — | Narodowy Bank Polski |
| --- | --- |

—

Narodowy Bank Polski

| — | Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej |
| --- | --- |

—

Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej

| — | Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych |
| --- | --- |

—

Państwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepełnosprawnych

| — | Instytut Pamięci Narodowej – Komisja Ścigania Zbrodni Przeciwko Narodowi Polskiemu |
| --- | --- |

—

Instytut Pamięci Narodowej – Komisja Ścigania Zbrodni Przeciwko Narodowi Polskiemu

| — | Rada Ochrony Pamięci Walk i Męczeństwa |
| --- | --- |

—

Rada Ochrony Pamięci Walk i Męczeństwa

| — | Służba Celna Rzeczypospolitej Polskiej |
| --- | --- |

—

Służba Celna Rzeczypospolitej Polskiej

| — | Państwowe Gospodarstwo Leśne „Lasy Państwowe” |
| --- | --- |

—

Państwowe Gospodarstwo Leśne „Lasy Państwowe”

| — | Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości |
| --- | --- |

—

Polska Agencja Rozwoju Przedsiębiorczości

| — | Urzędy wojewódzkie |
| --- | --- |

—

Urzędy wojewódzkie

| — | Samodzielne Publiczne Zakłady Opieki Zdrowotnej, jeśli ich organem założycielskim jest minister, centralny organ administracji rządowej lub wojewoda |
| --- | --- |

—

Samodzielne Publiczne Zakłady Opieki Zdrowotnej, jeśli ich organem założycielskim jest minister, centralny organ administracji rządowej lub wojewoda

Portugāle

| — | Presidência do Conselho de Ministros |
| --- | --- |

—

Presidência do Conselho de Ministros

| — | Ministério das Finanças e da Administração Pública |
| --- | --- |

—

Ministério das Finanças e da Administração Pública

| — | Ministério da Defesa Nacional |
| --- | --- |

—

Ministério da Defesa Nacional

| — | Ministério dos Negócios Estrangeiros |
| --- | --- |

—

Ministério dos Negócios Estrangeiros

| — | Ministério da Administração Interna |
| --- | --- |

—

Ministério da Administração Interna

| — | Ministério da Justiça |
| --- | --- |

—

Ministério da Justiça

| — | Ministério da Economia e da Inovação |
| --- | --- |

—

Ministério da Economia e da Inovação

| — | Ministério da Agricultura, Desenvolvimento Rural e Pescas |
| --- | --- |

—

Ministério da Agricultura, Desenvolvimento Rural e Pescas

| — | Ministério da Educação |
| --- | --- |

—

Ministério da Educação

| — | Ministério da Ciência, da Tecnologia e do Ensino Superior |
| --- | --- |

—

Ministério da Ciência, da Tecnologia e do Ensino Superior

| — | Ministério da Cultura |
| --- | --- |

—

Ministério da Cultura

| — | Ministério da Saúde |
| --- | --- |

—

Ministério da Saúde

| — | Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social |
| --- | --- |

—

Ministério do Trabalho e da Solidariedade Social

| — | Ministério das Obras Públicas, Transportes e Comunicações |
| --- | --- |

—

Ministério das Obras Públicas, Transportes e Comunicações

| — | Ministério do Ambiente, do Ordenamento do Território e do Desenvolvimento Regional |
| --- | --- |

—

Ministério do Ambiente, do Ordenamento do Território e do Desenvolvimento Regional

| — | Presidência da República |
| --- | --- |

—

Presidência da República

| — | Tribunal Constitucional |
| --- | --- |

—

Tribunal Constitucional

| — | Tribunal de Contas |
| --- | --- |

—

Tribunal de Contas

| — | Provedoria de Justiça |
| --- | --- |

—

Provedoria de Justiça

Rumānija

| — | Administrația Prezidențială |
| --- | --- |

—

Administrația Prezidențială

| — | Senatul României |
| --- | --- |

—

Senatul României

| — | Camera Deputaților |
| --- | --- |

—

Camera Deputaților

| — | Înalta Curte de Casație și Justiție |
| --- | --- |

—

Înalta Curte de Casație și Justiție

| — | Curtea Constituțională |
| --- | --- |

—

Curtea Constituțională

| — | Consiliul Legislativ |
| --- | --- |

—

Consiliul Legislativ

| — | Curtea de Conturi |
| --- | --- |

—

Curtea de Conturi

| — | Consiliul Superior al Magistraturii |
| --- | --- |

—

Consiliul Superior al Magistraturii

| — | Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție |
| --- | --- |

—

Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție

| — | Secretariatul General al Guvernului |
| --- | --- |

—

Secretariatul General al Guvernului

| — | Cancelaria prim-ministrului |
| --- | --- |

—

Cancelaria prim-ministrului

| — | Ministerul Afacerilor Externe |
| --- | --- |

—

Ministerul Afacerilor Externe

| — | Ministerul Economiei și Finanțelor |
| --- | --- |

—

Ministerul Economiei și Finanțelor

| — | Ministerul Justiției |
| --- | --- |

—

Ministerul Justiției

| — | Ministerul Apărării |
| --- | --- |

—

Ministerul Apărării

| — | Ministerul Internelor și Reformei Administrative |
| --- | --- |

—

Ministerul Internelor și Reformei Administrative

| — | Ministerul Muncii, Familiei și Egalității de Șanse |
| --- | --- |

—

Ministerul Muncii, Familiei și Egalității de Șanse

| — | Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale |
| --- | --- |

—

Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale

| — | Ministerul Agriculturii și Dezvoltării Rurale |
| --- | --- |

—

Ministerul Agriculturii și Dezvoltării Rurale

| — | Ministerul Transporturilor |
| --- | --- |

—

Ministerul Transporturilor

| — | Ministerul Dezvoltării, Lucrărilor Publice și Locuinței |
| --- | --- |

—

Ministerul Dezvoltării, Lucrărilor Publice și Locuinței

| — | Ministerul Educației Cercetării și Tineretului |
| --- | --- |

—

Ministerul Educației Cercetării și Tineretului

| — | Ministerul Sănătății Publice |
| --- | --- |

—

Ministerul Sănătății Publice

| — | Ministerul Culturii și Cultelor |
| --- | --- |

—

Ministerul Culturii și Cultelor

| — | Ministerul Comunicațiilor și Tehnologiei Informației |
| --- | --- |

—

Ministerul Comunicațiilor și Tehnologiei Informației

| — | Ministerul Mediului și Dezvoltării Durabile |
| --- | --- |

—

Ministerul Mediului și Dezvoltării Durabile

| — | Serviciul Român de Informații |
| --- | --- |

—

Serviciul Român de Informații

| — | Serviciul de Informații Externe |
| --- | --- |

—

Serviciul de Informații Externe

| — | Serviciul de Protecție și Pază |
| --- | --- |

—

Serviciul de Protecție și Pază

| — | Serviciul de Telecomunicații Speciale |
| --- | --- |

—

Serviciul de Telecomunicații Speciale

| — | Consiliul Național al Audiovizualului |
| --- | --- |

—

Consiliul Național al Audiovizualului

| — | Consiliul Concurenței (CC) |
| --- | --- |

—

Consiliul Concurenței (CC)

| — | Direcția Națională Anticorupție |
| --- | --- |

—

Direcția Națională Anticorupție

| — | Inspectoratul General de Poliție |
| --- | --- |

—

Inspectoratul General de Poliție

| — | Autoritatea Națională pentru Reglementarea și Monitorizarea Achizițiilor Publice |
| --- | --- |

—

Autoritatea Națională pentru Reglementarea și Monitorizarea Achizițiilor Publice

| — | Consiliul Național de Soluționare a Contestațiilor |
| --- | --- |

—

Consiliul Național de Soluționare a Contestațiilor

| — | Autoritatea Națională de Reglementare pentru Serviciile Comunitare de Utilități Publice (ANRSC) |
| --- | --- |

—

Autoritatea Națională de Reglementare pentru Serviciile Comunitare de Utilități Publice (ANRSC)

| — | Autoritatea Națională Sanitară Veterinară și pentru Siguranța Alimentelor |
| --- | --- |

—

Autoritatea Națională Sanitară Veterinară și pentru Siguranța Alimentelor

| — | Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
| --- | --- |

—

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

| — | Autoritatea Navală Română |
| --- | --- |

—

Autoritatea Navală Română

| — | Autoritatea Feroviară Română |
| --- | --- |

—

Autoritatea Feroviară Română

| — | Autoritatea Rutieră Română |
| --- | --- |

—

Autoritatea Rutieră Română

| — | Autoritatea Națională pentru Protecția Drepturilor Copilului |
| --- | --- |

—

Autoritatea Națională pentru Protecția Drepturilor Copilului

| — | Autoritatea Națională pentru Persoanele cu Handicap |
| --- | --- |

—

Autoritatea Națională pentru Persoanele cu Handicap

| — | Autoritatea Națională pentru Turism |
| --- | --- |

—

Autoritatea Națională pentru Turism

| — | Autoritatea Națională pentru Restituirea Proprietăților |
| --- | --- |

—

Autoritatea Națională pentru Restituirea Proprietăților

| — | Autoritatea Națională pentru Tineret |
| --- | --- |

—

Autoritatea Națională pentru Tineret

| — | Autoritatea Națională pentru Cercetare Științifică |
| --- | --- |

—

Autoritatea Națională pentru Cercetare Științifică

| — | Autoritatea Națională pentru Reglementare în Comunicații și Tehnologia Informației |
| --- | --- |

—

Autoritatea Națională pentru Reglementare în Comunicații și Tehnologia Informației

| — | Autoritatea Națională pentru Serviciile Societății Informaționale |
| --- | --- |

—

Autoritatea Națională pentru Serviciile Societății Informaționale

| — | Autoritatea Electorală Permanentă |
| --- | --- |

—

Autoritatea Electorală Permanentă

| — | Agenția pentru Strategii Guvernamentale |
| --- | --- |

—

Agenția pentru Strategii Guvernamentale

| — | Agenția Națională a Medicamentului |
| --- | --- |

—

Agenția Națională a Medicamentului

| — | Agenția Națională pentru Sport |
| --- | --- |

—

Agenția Națională pentru Sport

| — | Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă |
| --- | --- |

—

Agenția Națională pentru Ocuparea Forței de Muncă

| — | Agenția Națională de Reglementare în Domeniul Energiei |
| --- | --- |

—

Agenția Națională de Reglementare în Domeniul Energiei

| — | Agenția Română pentru Conservarea Energiei |
| --- | --- |

—

Agenția Română pentru Conservarea Energiei

| — | Agenția Națională pentru Resurse Minerale |
| --- | --- |

—

Agenția Națională pentru Resurse Minerale

| — | Agenția Română pentru Investiții Străine |
| --- | --- |

—

Agenția Română pentru Investiții Străine

| — | Agenția Națională pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii și Cooperație |
| --- | --- |

—

Agenția Națională pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii și Cooperație

| — | Agenția Națională a Funcționarilor Publici |
| --- | --- |

—

Agenția Națională a Funcționarilor Publici

| — | Agenția Națională de Administrare Fiscală |
| --- | --- |

—

Agenția Națională de Administrare Fiscală

| — | Agenția de Compensare pentru Achiziții de Tehnică Specială |
| --- | --- |

—

Agenția de Compensare pentru Achiziții de Tehnică Specială

| — | Agenția Națională Anti-doping |
| --- | --- |

—

Agenția Națională Anti-doping

| — | Agenția Nucleară |
| --- | --- |

—

Agenția Nucleară

| — | Agenția Națională pentru Protecția Familiei |
| --- | --- |

—

Agenția Națională pentru Protecția Familiei

| — | Agenția Națională pentru Egalitatea de Șanse între Bărbați și Femei |
| --- | --- |

—

Agenția Națională pentru Egalitatea de Șanse între Bărbați și Femei

| — | Agenția Națională pentru Protecția Mediului |
| --- | --- |

—

Agenția Națională pentru Protecția Mediului

| — | Agenția Națională Antidrog |
| --- | --- |

—

Agenția Națională Antidrog

Slovēnija

| — | Predsednik Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Predsednik Republike Slovenije

| — | Državni zbor Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Državni zbor Republike Slovenije

| — | Državni svet Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Državni svet Republike Slovenije

| — | Varuh človekovih pravic |
| --- | --- |

—

Varuh človekovih pravic

| — | Ustavno sodišče Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Ustavno sodišče Republike Slovenije

| — | Računsko sodišče Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Računsko sodišče Republike Slovenije

| — | Državna revizijska komisja za revizijo postopkov oddaje javnih naročil |
| --- | --- |

—

Državna revizijska komisja za revizijo postopkov oddaje javnih naročil

| — | Slovenska akademija znanosti in umetnosti |
| --- | --- |

—

Slovenska akademija znanosti in umetnosti

| — | Vladne službe |
| --- | --- |

—

Vladne službe

| — | Ministrstvo za finance |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za finance

| — | Ministrstvo za notranje zadeve |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za notranje zadeve

| — | Ministrstvo za zunanje zadeve |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za zunanje zadeve

| — | Ministrstvo za obrambo |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za obrambo

| — | Ministrstvo za pravosodje |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za pravosodje

| — | Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za gospodarstvo

| — | Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano

| — | Ministrstvo za promet |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za promet

| — | Ministrstvo za okolje in prostor |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za okolje in prostor

| — | Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve

| — | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za zdravje

| — | Ministrstvo za javno upravo |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za javno upravo

| — | Ministrstvo za šolstvo in šport |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za šolstvo in šport

| — | Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo

| — | Ministrstvo za kulturo |
| --- | --- |

—

Ministrstvo za kulturo

| — | Vrhovno sodišče Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Vrhovno sodišče Republike Slovenije

| — | višja sodišča |
| --- | --- |

—

višja sodišča

| — | okrožna sodišča |
| --- | --- |

—

okrožna sodišča

| — | okrajna sodišča |
| --- | --- |

—

okrajna sodišča

| — | Vrhovno državno tožilstvo Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Vrhovno državno tožilstvo Republike Slovenije

| — | Okrožna državna tožilstva |
| --- | --- |

—

Okrožna državna tožilstva

| — | Državno pravobranilstvo |
| --- | --- |

—

Državno pravobranilstvo

| — | Upravno sodišče Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Upravno sodišče Republike Slovenije

| — | Višje delovno in socialno sodišče |
| --- | --- |

—

Višje delovno in socialno sodišče

| — | delovna sodišča |
| --- | --- |

—

delovna sodišča

| — | Davčna uprava Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Davčna uprava Republike Slovenije

| — | Carinska uprava Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Carinska uprava Republike Slovenije

| — | Urad Republike Slovenije za preprečevanje pranja denarja |
| --- | --- |

—

Urad Republike Slovenije za preprečevanje pranja denarja

| — | Urad Republike Slovenije za nadzor prirejanja iger na srečo |
| --- | --- |

—

Urad Republike Slovenije za nadzor prirejanja iger na srečo

| — | Uprava Republike Slovenije za javna plačila |
| --- | --- |

—

Uprava Republike Slovenije za javna plačila

| — | Urad Republike Slovenije za nadzor proračuna |
| --- | --- |

—

Urad Republike Slovenije za nadzor proračuna

| — | Policija |
| --- | --- |

—

Policija

| — | Inšpektorat Republike Slovenije za notranje zadeve |
| --- | --- |

—

Inšpektorat Republike Slovenije za notranje zadeve

| — | Generalštab Slovenske vojske |
| --- | --- |

—

Generalštab Slovenske vojske

| — | Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje |
| --- | --- |

—

Uprava Republike Slovenije za zaščito in reševanje

| — | Inšpektorat Republike Slovenije za obrambo |
| --- | --- |

—

Inšpektorat Republike Slovenije za obrambo

| — | Inšpektorat Republike Slovenije za varstvo pred naravnimi in drugimi nesrečami |
| --- | --- |

—

Inšpektorat Republike Slovenije za varstvo pred naravnimi in drugimi nesrečami

| — | Uprava Republike Slovenije za izvrševanje kazenskih sankcij |
| --- | --- |

—

Uprava Republike Slovenije za izvrševanje kazenskih sankcij

| — | Urad Republike Slovenije za varstvo konkurence |
| --- | --- |

—

Urad Republike Slovenije za varstvo konkurence

| — | Urad Republike Slovenije za varstvo potrošnikov |
| --- | --- |

—

Urad Republike Slovenije za varstvo potrošnikov

| — | Tržni inšpektorat Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Tržni inšpektorat Republike Slovenije

| — | Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino |
| --- | --- |

—

Urad Republike Slovenije za intelektualno lastnino

| — | Inšpektorat Republike Slovenije za elektronske komunikacije, elektronsko podpisovanje in pošto |
| --- | --- |

—

Inšpektorat Republike Slovenije za elektronske komunikacije, elektronsko podpisovanje in pošto

| — | Inšpektorat za energetiko in rudarstvo |
| --- | --- |

—

Inšpektorat za energetiko in rudarstvo

| — | Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja |
| --- | --- |

—

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja

| — | Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo in hrano |
| --- | --- |

—

Inšpektorat Republike Slovenije za kmetijstvo, gozdarstvo in hrano

| — | Fitosanitarna uprava Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Fitosanitarna uprava Republike Slovenije

| — | Veterinarska uprava Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Veterinarska uprava Republike Slovenije

| — | Uprava Republike Slovenije za pomorstvo |
| --- | --- |

—

Uprava Republike Slovenije za pomorstvo

| — | Direkcija Republike Slovenije za ceste |
| --- | --- |

—

Direkcija Republike Slovenije za ceste

| — | Prometni inšpektorat Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Prometni inšpektorat Republike Slovenije

| — | Direkcija za vodenje investicij v javno železniško infrastrukturo |
| --- | --- |

—

Direkcija za vodenje investicij v javno železniško infrastrukturo

| — | Agencija Republike Slovenije za okolje |
| --- | --- |

—

Agencija Republike Slovenije za okolje

| — | Geodetska uprava Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Geodetska uprava Republike Slovenije

| — | Uprava Republike Slovenije za jedrsko varstvo |
| --- | --- |

—

Uprava Republike Slovenije za jedrsko varstvo

| — | Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor |
| --- | --- |

—

Inšpektorat Republike Slovenije za okolje in prostor

| — | Inšpektorat Republike Slovenije za delo |
| --- | --- |

—

Inšpektorat Republike Slovenije za delo

| — | Zdravstveni inšpektorat |
| --- | --- |

—

Zdravstveni inšpektorat

| — | Urad Republike Slovenije za kemikalije |
| --- | --- |

—

Urad Republike Slovenije za kemikalije

| — | Uprava Republike Slovenije za varstvo pred sevanji |
| --- | --- |

—

Uprava Republike Slovenije za varstvo pred sevanji

| — | Urad Republike Slovenije za meroslovje |
| --- | --- |

—

Urad Republike Slovenije za meroslovje

| — | Urad za visoko šolstvo |
| --- | --- |

—

Urad za visoko šolstvo

| — | Urad Republike Slovenije za mladino |
| --- | --- |

—

Urad Republike Slovenije za mladino

| — | Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport |
| --- | --- |

—

Inšpektorat Republike Slovenije za šolstvo in šport

| — | Arhiv Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Arhiv Republike Slovenije

| — | Inšpektorat Republike Slovenije za kulturo in medije |
| --- | --- |

—

Inšpektorat Republike Slovenije za kulturo in medije

| — | Kabinet predsednika Vlade Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Kabinet predsednika Vlade Republike Slovenije

| — | Generalni sekretariat Vlade Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Generalni sekretariat Vlade Republike Slovenije

| — | Služba vlade za zakonodajo |
| --- | --- |

—

Služba vlade za zakonodajo

| — | Služba vlade za evropske zadeve |
| --- | --- |

—

Služba vlade za evropske zadeve

| — | Služba vlade za lokalno samoupravo in regionalno politiko |
| --- | --- |

—

Služba vlade za lokalno samoupravo in regionalno politiko

| — | Urad vlade za komuniciranje |
| --- | --- |

—

Urad vlade za komuniciranje

| — | Urad za enake možnosti |
| --- | --- |

—

Urad za enake možnosti

| — | Urad za verske skupnosti |
| --- | --- |

—

Urad za verske skupnosti

| — | Urad za narodnosti |
| --- | --- |

—

Urad za narodnosti

| — | Urad za makroekonomske analize in razvoj |
| --- | --- |

—

Urad za makroekonomske analize in razvoj

| — | Statistični urad Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Statistični urad Republike Slovenije

| — | Slovenska obveščevalno-varnostna agencija |
| --- | --- |

—

Slovenska obveščevalno-varnostna agencija

| — | Protokol Republike Slovenije |
| --- | --- |

—

Protokol Republike Slovenije

| — | Urad za varovanje tajnih podatkov |
| --- | --- |

—

Urad za varovanje tajnih podatkov

| — | Urad za Slovence v zamejstvu in po svetu |
| --- | --- |

—

Urad za Slovence v zamejstvu in po svetu

| — | Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj |
| --- | --- |

—

Služba Vlade Republike Slovenije za razvoj

| — | Informacijski pooblaščenec |
| --- | --- |

—

Informacijski pooblaščenec

| — | Državna volilna komisija |
| --- | --- |

—

Državna volilna komisija

Slovākija

Ministrijas un citas centrālās pārvaldes iestādes, kas minētas Likumā Nr. 575/2001 Coll. par valdības un centrālo valsts pārvaldes iestāžu darbības struktūru, šā likuma jaunākās redakcijas formulējumā:

| — | Kancelária Prezidenta Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Kancelária Prezidenta Slovenskej republiky

| — | Národná rada Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Národná rada Slovenskej republiky

| — | Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

| — | Ministerstvo financií Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Ministerstvo financií Slovenskej republiky

| — | Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky

| — | Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky

| — | Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky

| — | Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky

| — | Ministerstvo obrany Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Ministerstvo obrany Slovenskej republiky

| — | Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky

| — | Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky

| — | Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky

| — | Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky

| — | Ministerstvo školstva Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Ministerstvo školstva Slovenskej republiky

| — | Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky

| — | Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky

| — | Úrad vlády Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Úrad vlády Slovenskej republiky

| — | Protimonopolný úrad Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Protimonopolný úrad Slovenskej republiky

| — | Štatistický úrad Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Štatistický úrad Slovenskej republiky

| — | Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky

| — | Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky

| — | Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky

| — | Úrad pre verejné obstarávanie |
| --- | --- |

—

Úrad pre verejné obstarávanie

| — | Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky

| — | Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky

| — | Národný bezpečnostný úrad |
| --- | --- |

—

Národný bezpečnostný úrad

| — | Ústavný súd Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Ústavný súd Slovenskej republiky

| — | Najvyšší súd Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Najvyšší súd Slovenskej republiky

| — | Generálna prokuratúra Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Generálna prokuratúra Slovenskej republiky

| — | Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky

| — | Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky

| — | Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky |
| --- | --- |

—

Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky

| — | Úrad pre finančný trh |
| --- | --- |

—

Úrad pre finančný trh

| — | Úrad na ochranu osobných údajov |
| --- | --- |

—

Úrad na ochranu osobných údajov

| — | Kancelária verejného ochrancu práv |
| --- | --- |

—

Kancelária verejného ochrancu práv

Somija

| — | Oikeuskanslerinvirasto – Justitiekanslersämbetet |
| --- | --- |

—

Oikeuskanslerinvirasto – Justitiekanslersämbetet

| — | Liikenne- ja viestintäministeriö – Kommunikationsministeriet






  — | Ajoneuvohallintokeskus AKE – Fordonsförvaltningscentralen AKE |
| --- | --- | --- |

—

Liikenne- ja viestintäministeriö – Kommunikationsministeriet

—

Ajoneuvohallintokeskus AKE – Fordonsförvaltningscentralen AKE

| — | Ilmailuhallinto – Luftfartsförvaltningen |
| --- | --- |

—

Ilmailuhallinto – Luftfartsförvaltningen

| — | Ilmatieteen laitos – Meteorologiska institutet |
| --- | --- |

—

Ilmatieteen laitos – Meteorologiska institutet

| — | Merenkulkulaitos – Sjöfartsverket |
| --- | --- |

—

Merenkulkulaitos – Sjöfartsverket

| — | Merentutkimuslaitos – Havsforskningsinstitutet |
| --- | --- |

—

Merentutkimuslaitos – Havsforskningsinstitutet

| — | Ratahallintokeskus RHK – Banförvaltningscentralen RHK |
| --- | --- |

—

Ratahallintokeskus RHK – Banförvaltningscentralen RHK

| — | Rautatievirasto – Järnvägsverket |
| --- | --- |

—

Rautatievirasto – Järnvägsverket

| — | Tiehallinto – Vägförvaltningen |
| --- | --- |

—

Tiehallinto – Vägförvaltningen

| — | Viestintävirasto – Kommunikationsverket |
| --- | --- |

—

Viestintävirasto – Kommunikationsverket

| — | Maa- ja metsätalousministeriö – Jord- och skogsbruksministeriet






  — | Elintarviketurvallisuusvirasto – Livsmedelssäkerhetsverket |
| --- | --- | --- |

—

Maa- ja metsätalousministeriö – Jord- och skogsbruksministeriet

—

Elintarviketurvallisuusvirasto – Livsmedelssäkerhetsverket

| — | Maanmittauslaitos – Lantmäteriverket |
| --- | --- |

—

Maanmittauslaitos – Lantmäteriverket

| — | Maaseutuvirasto – Landsbygdsverket |
| --- | --- |

—

Maaseutuvirasto – Landsbygdsverket

| — | Oikeusministeriö – Justitieministeriet






  — | Tietosuojavaltuutetun toimisto – Dataombudsmannens byrå |
| --- | --- | --- |

—

Oikeusministeriö – Justitieministeriet

—

Tietosuojavaltuutetun toimisto – Dataombudsmannens byrå

| — | Tuomioistuimet – domstolar |
| --- | --- |

—

Tuomioistuimet – domstolar

| — | Korkein oikeus – Högsta domstolen |
| --- | --- |

—

Korkein oikeus – Högsta domstolen

| — | Korkein hallinto-oikeus – Högsta förvaltningsdomstolen |
| --- | --- |

—

Korkein hallinto-oikeus – Högsta förvaltningsdomstolen

| — | Hovioikeudet – hovrätter |
| --- | --- |

—

Hovioikeudet – hovrätter

| — | Käräjäoikeudet – tingsrätter |
| --- | --- |

—

Käräjäoikeudet – tingsrätter

| — | Hallinto-oikeudet – förvaltningsdomstolar |
| --- | --- |

—

Hallinto-oikeudet – förvaltningsdomstolar

| — | Markkinaoikeus – Marknadsdomstolen |
| --- | --- |

—

Markkinaoikeus – Marknadsdomstolen

| — | Työtuomioistuin – Arbetsdomstolen |
| --- | --- |

—

Työtuomioistuin – Arbetsdomstolen

| — | Vakuutusoikeus – Försäkringsdomstolen |
| --- | --- |

—

Vakuutusoikeus – Försäkringsdomstolen

| — | Kuluttajariitalautakunta – Konsumenttvistenämnden |
| --- | --- |

—

Kuluttajariitalautakunta – Konsumenttvistenämnden

| — | Vankeinhoitolaitos – Fångvårdsväsendet |
| --- | --- |

—

Vankeinhoitolaitos – Fångvårdsväsendet

| — | HEUNI - Yhdistyneiden Kansakuntien yhteydessä toimiva Euroopan kriminaalipolitiikan instituutti – HEUNI - Europeiska institutet för kriminalpolitik, verksamt i anslutning till Förenta Nationerna |
| --- | --- |

—

HEUNI - Yhdistyneiden Kansakuntien yhteydessä toimiva Euroopan kriminaalipolitiikan instituutti – HEUNI - Europeiska institutet för kriminalpolitik, verksamt i anslutning till Förenta Nationerna

| — | Konkurssiasiamiehen toimisto – Konkursombudsmannens byrå |
| --- | --- |

—

Konkurssiasiamiehen toimisto – Konkursombudsmannens byrå

| — | Kuluttajariitalautakunta – Konsumenttvistenämnden |
| --- | --- |

—

Kuluttajariitalautakunta – Konsumenttvistenämnden

| — | Oikeushallinnon palvelukeskus – Justitieförvaltningens servicecentral |
| --- | --- |

—

Oikeushallinnon palvelukeskus – Justitieförvaltningens servicecentral

| — | Oikeushallinnon tietotekniikkakeskus – Justitieförvaltningens datateknikcentral |
| --- | --- |

—

Oikeushallinnon tietotekniikkakeskus – Justitieförvaltningens datateknikcentral

| — | Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos (Optula) – Rättspolitiska forskningsinstitutet |
| --- | --- |

—

Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos (Optula) – Rättspolitiska forskningsinstitutet

| — | Oikeusrekisterikeskus – Rättsregistercentralen |
| --- | --- |

—

Oikeusrekisterikeskus – Rättsregistercentralen

| — | Onnettomuustutkintakeskus – Centralen för undersökning av olyckor |
| --- | --- |

—

Onnettomuustutkintakeskus – Centralen för undersökning av olyckor

| — | Rikosseuraamusvirasto – Brottspåföljdsverket |
| --- | --- |

—

Rikosseuraamusvirasto – Brottspåföljdsverket

| — | Rikosseuraamusalan koulutuskeskus – Brottspåföljdsområdets utbildningscentral |
| --- | --- |

—

Rikosseuraamusalan koulutuskeskus – Brottspåföljdsområdets utbildningscentral

| — | Rikoksentorjuntaneuvosto – Rådet för brottsförebyggande |
| --- | --- |

—

Rikoksentorjuntaneuvosto – Rådet för brottsförebyggande

| — | Saamelaiskäräjät – Sametinget |
| --- | --- |

—

Saamelaiskäräjät – Sametinget

| — | Valtakunnansyyttäjänvirasto – Riksåklagarämbetet |
| --- | --- |

—

Valtakunnansyyttäjänvirasto – Riksåklagarämbetet

| — | Vankeinhoitolaitos – Fångvårdsväsendet |
| --- | --- |

—

Vankeinhoitolaitos – Fångvårdsväsendet

| — | Opetusministeriö – Undervisningsministeriet






  — | Opetushallitus – Utbildningsstyrelsen |
| --- | --- | --- |

—

Opetusministeriö – Undervisningsministeriet

—

Opetushallitus – Utbildningsstyrelsen

| — | Valtion elokuvatarkastamo – Statens filmgranskningsbyrå |
| --- | --- |

—

Valtion elokuvatarkastamo – Statens filmgranskningsbyrå

| — | Puolustusministeriö – Försvarsministeriet






  — | Puolustusvoimat – Försvarsmakten |
| --- | --- | --- |

—

Puolustusministeriö – Försvarsministeriet

—

Puolustusvoimat – Försvarsmakten

| — | Sisäasiainministeriö – Inrikesministeriet






  — | Väestörekisterikeskus – Befolkningsregistercentralen |
| --- | --- | --- |

—

Sisäasiainministeriö – Inrikesministeriet

—

Väestörekisterikeskus – Befolkningsregistercentralen

| — | Keskusrikospoliisi – Centralkriminalpolisen |
| --- | --- |

—

Keskusrikospoliisi – Centralkriminalpolisen

| — | Liikkuva poliisi – Rörliga polisen |
| --- | --- |

—

Liikkuva poliisi – Rörliga polisen

| — | Rajavartiolaitos – Gränsbevakningsväsendet |
| --- | --- |

—

Rajavartiolaitos – Gränsbevakningsväsendet

| — | Lääninhallitukset – Länstyrelserna |
| --- | --- |

—

Lääninhallitukset – Länstyrelserna

| — | Suojelupoliisi – Skyddspolisen |
| --- | --- |

—

Suojelupoliisi – Skyddspolisen

| — | Poliisiammattikorkeakoulu – Polisyrkeshögskolan |
| --- | --- |

—

Poliisiammattikorkeakoulu – Polisyrkeshögskolan

| — | Poliisin tekniikkakeskus – Polisens teknikcentral |
| --- | --- |

—

Poliisin tekniikkakeskus – Polisens teknikcentral

| — | Poliisin tietohallintokeskus – Polisens datacentral |
| --- | --- |

—

Poliisin tietohallintokeskus – Polisens datacentral

| — | Helsingin kihlakunnan poliisilaitos – Polisinrättningen i Helsingfors |
| --- | --- |

—

Helsingin kihlakunnan poliisilaitos – Polisinrättningen i Helsingfors

| — | Pelastusopisto – Räddningsverket |
| --- | --- |

—

Pelastusopisto – Räddningsverket

| — | Hätäkeskuslaitos – Nödcentralsverket |
| --- | --- |

—

Hätäkeskuslaitos – Nödcentralsverket

| — | Maahanmuuttovirasto – Migrationsverket |
| --- | --- |

—

Maahanmuuttovirasto – Migrationsverket

| — | Sisäasiainhallinnon palvelukeskus – Inrikesförvaltningens servicecentral |
| --- | --- |

—

Sisäasiainhallinnon palvelukeskus – Inrikesförvaltningens servicecentral

| — | Sosiaali- ja terveysministeriö – Social- och hälsovårdsministeriet






  — | Työttömyysturvan muutoksenhakulautakunta – Besvärsnämnden för utkomstskyddsärenden |
| --- | --- | --- |

—

Sosiaali- ja terveysministeriö – Social- och hälsovårdsministeriet

—

Työttömyysturvan muutoksenhakulautakunta – Besvärsnämnden för utkomstskyddsärenden

| — | Sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunta – Besvärsnämnden för socialtrygghet |
| --- | --- |

—

Sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunta – Besvärsnämnden för socialtrygghet

| — | Lääkelaitos – Läkemedelsverket |
| --- | --- |

—

Lääkelaitos – Läkemedelsverket

| — | Terveydenhuollon oikeusturvakeskus – Rättsskyddscentralen för hälsovården |
| --- | --- |

—

Terveydenhuollon oikeusturvakeskus – Rättsskyddscentralen för hälsovården

| — | Säteilyturvakeskus – Strålsäkerhetscentralen |
| --- | --- |

—

Säteilyturvakeskus – Strålsäkerhetscentralen

| — | Kansanterveyslaitos – Folkhälsoinstitutet |
| --- | --- |

—

Kansanterveyslaitos – Folkhälsoinstitutet

| — | Lääkehoidon kehittämiskeskus ROHTO – Utvecklingscentralen för läkemedelsbe-handling |
| --- | --- |

—

Lääkehoidon kehittämiskeskus ROHTO – Utvecklingscentralen för läkemedelsbe-handling

| — | Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus – Social- och hälsovårdens – produkttillsynscentral |
| --- | --- |

—

Sosiaali- ja terveydenhuollon tuotevalvontakeskus – Social- och hälsovårdens – produkttillsynscentral

| — | Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Stakes – Forsknings- och – utvecklingscentralen för social- och hälsovården Stakes |
| --- | --- |

—

Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Stakes – Forsknings- och – utvecklingscentralen för social- och hälsovården Stakes

| — | Vakuutusvalvontavirasto – Försäkringsinspektionen |
| --- | --- |

—

Vakuutusvalvontavirasto – Försäkringsinspektionen

| — | Työ- ja elinkeinoministeriö – Arbets- och näringsministeriet






  — | Kuluttajavirasto – Konsumentverket |
| --- | --- | --- |

—

Työ- ja elinkeinoministeriö – Arbets- och näringsministeriet

—

Kuluttajavirasto – Konsumentverket

| — | Kilpailuvirasto – Konkurrensverket |
| --- | --- |

—

Kilpailuvirasto – Konkurrensverket

| — | Patentti- ja rekisterihallitus – Patent- och registerstyrelsen |
| --- | --- |

—

Patentti- ja rekisterihallitus – Patent- och registerstyrelsen

| — | Valtakunnansovittelijain toimisto – Riksförlikningsmännens byrå |
| --- | --- |

—

Valtakunnansovittelijain toimisto – Riksförlikningsmännens byrå

| — | Valtion turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskukset – Statliga förläggningar för asylsökande |
| --- | --- |

—

Valtion turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskukset – Statliga förläggningar för asylsökande

| — | Energiamarkkinavirasto - Energimarknadsverket |
| --- | --- |

—

Energiamarkkinavirasto - Energimarknadsverket

| — | Geologian tutkimuskeskus – Geologiska forskningscentralen |
| --- | --- |

—

Geologian tutkimuskeskus – Geologiska forskningscentralen

| — | Huoltovarmuuskeskus – Försörjningsberedskapscentralen |
| --- | --- |

—

Huoltovarmuuskeskus – Försörjningsberedskapscentralen

| — | Kuluttajatutkimuskeskus – Konsumentforskningscentralen |
| --- | --- |

—

Kuluttajatutkimuskeskus – Konsumentforskningscentralen

| — | Matkailun edistämiskeskus (MEK) – Centralen för turistfrämjande |
| --- | --- |

—

Matkailun edistämiskeskus (MEK) – Centralen för turistfrämjande

| — | Mittatekniikan keskus (MIKES) – Mätteknikcentralen |
| --- | --- |

—

Mittatekniikan keskus (MIKES) – Mätteknikcentralen

| — | Tekes - teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus – Tekes -utvecklingscentralen för teknologi och innovationer |
| --- | --- |

—

Tekes - teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus – Tekes -utvecklingscentralen för teknologi och innovationer

| — | Turvatekniikan keskus (TUKES) – Säkerhetsteknikcentralen |
| --- | --- |

—

Turvatekniikan keskus (TUKES) – Säkerhetsteknikcentralen

| — | Valtion teknillinen tutkimuskeskus (VTT) – Statens tekniska forskningscentral |
| --- | --- |

—

Valtion teknillinen tutkimuskeskus (VTT) – Statens tekniska forskningscentral

| — | Syrjintälautakunta – Nationella diskrimineringsnämnden |
| --- | --- |

—

Syrjintälautakunta – Nationella diskrimineringsnämnden

| — | Työneuvosto – Arbetsrådet |
| --- | --- |

—

Työneuvosto – Arbetsrådet

| — | Vähemmistövaltuutetun toimisto – Minoritetsombudsmannens byrå |
| --- | --- |

—

Vähemmistövaltuutetun toimisto – Minoritetsombudsmannens byrå

| — | Ulkoasiainministeriö – Utrikesministeriet |
| --- | --- |

—

Ulkoasiainministeriö – Utrikesministeriet

| — | Valtioneuvoston kanslia – Statsrådets kansli |
| --- | --- |

—

Valtioneuvoston kanslia – Statsrådets kansli

| — | Valtiovarainministeriö – Finansministeriet






  — | Valtiokonttori – Statskontoret |
| --- | --- | --- |

—

Valtiovarainministeriö – Finansministeriet

—

Valtiokonttori – Statskontoret

| — | Verohallinto – Skatteförvaltningen |
| --- | --- |

—

Verohallinto – Skatteförvaltningen

| — | Tullilaitos – Tullverket |
| --- | --- |

—

Tullilaitos – Tullverket

| — | Tilastokeskus – Statistikcentralen |
| --- | --- |

—

Tilastokeskus – Statistikcentralen

| — | Valtion taloudellinen tutkimuskeskus – Statens ekonomiska forskiningscentral |
| --- | --- |

—

Valtion taloudellinen tutkimuskeskus – Statens ekonomiska forskiningscentral

| — | Ympäristöministeriö – Miljöministeriet






  — | Suomen ympäristökeskus – Finlands miljöcentral |
| --- | --- | --- |

—

Ympäristöministeriö – Miljöministeriet

—

Suomen ympäristökeskus – Finlands miljöcentral

| — | Asumisen rahoitus- ja kehityskeskus – Finansierings- och utvecklingscentralen för boendet |
| --- | --- |

—

Asumisen rahoitus- ja kehityskeskus – Finansierings- och utvecklingscentralen för boendet

| — | Valtiontalouden tarkastusvirasto – Statens revisionsverk |
| --- | --- |

—

Valtiontalouden tarkastusvirasto – Statens revisionsverk

Zviedrija

A

| — | Affärsverket svenska kraftnät |
| --- | --- |

—

Affärsverket svenska kraftnät

| — | Akademien för de fria konsterna |
| --- | --- |

—

Akademien för de fria konsterna

| — | Alkohol- och läkemedelssortiments-nämnden |
| --- | --- |

—

Alkohol- och läkemedelssortiments-nämnden

| — | Allmänna pensionsfonden |
| --- | --- |

—

Allmänna pensionsfonden

| — | Allmänna reklamationsnämnden |
| --- | --- |

—

Allmänna reklamationsnämnden

| — | Ambassader |
| --- | --- |

—

Ambassader

| — | Ansvarsnämnd, statens |
| --- | --- |

—

Ansvarsnämnd, statens

| — | Arbetsdomstolen |
| --- | --- |

—

Arbetsdomstolen

| — | Arbetsförmedlingen |
| --- | --- |

—

Arbetsförmedlingen

| — | Arbetsgivarverk, statens |
| --- | --- |

—

Arbetsgivarverk, statens

| — | Arbetslivsinstitutet |
| --- | --- |

—

Arbetslivsinstitutet

| — | Arbetsmiljöverket |
| --- | --- |

—

Arbetsmiljöverket

| — | Arkitekturmuseet |
| --- | --- |

—

Arkitekturmuseet

| — | Arrendenämnder |
| --- | --- |

—

Arrendenämnder

| — | Arvsfondsdelegationen |
| --- | --- |

—

Arvsfondsdelegationen

B

| — | Banverket |
| --- | --- |

—

Banverket

| — | Barnombudsmannen |
| --- | --- |

—

Barnombudsmannen

| — | Beredning för utvärdering av medicinsk metodik, statens |
| --- | --- |

—

Beredning för utvärdering av medicinsk metodik, statens

| — | Bergsstaten |
| --- | --- |

—

Bergsstaten

| — | Biografbyrå, statens |
| --- | --- |

—

Biografbyrå, statens

| — | Biografiskt lexikon, svenskt |
| --- | --- |

—

Biografiskt lexikon, svenskt

| — | Birgittaskolan |
| --- | --- |

—

Birgittaskolan

| — | Blekinge tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Blekinge tekniska högskola

| — | Bokföringsnämnden |
| --- | --- |

—

Bokföringsnämnden

| — | Bolagsverket |
| --- | --- |

—

Bolagsverket

| — | Bostadsnämnd, statens |
| --- | --- |

—

Bostadsnämnd, statens

| — | Bostadskreditnämnd, statens |
| --- | --- |

—

Bostadskreditnämnd, statens

| — | Boverket |
| --- | --- |

—

Boverket

| — | Brottsförebyggande rådet |
| --- | --- |

—

Brottsförebyggande rådet

| — | Brottsoffermyndigheten |
| --- | --- |

—

Brottsoffermyndigheten

C

| — | Centrala studiestödsnämnden |
| --- | --- |

—

Centrala studiestödsnämnden

D

| — | Danshögskolan |
| --- | --- |

—

Danshögskolan

| — | Datainspektionen |
| --- | --- |

—

Datainspektionen

| — | Departementen |
| --- | --- |

—

Departementen

| — | Domstolsverket |
| --- | --- |

—

Domstolsverket

| — | Dramatiska institutet |
| --- | --- |

—

Dramatiska institutet

E

| — | Ekeskolan |
| --- | --- |

—

Ekeskolan

| — | Ekobrottsmyndigheten |
| --- | --- |

—

Ekobrottsmyndigheten

| — | Ekonomistyrningsverket |
| --- | --- |

—

Ekonomistyrningsverket

| — | Ekonomiska rådet |
| --- | --- |

—

Ekonomiska rådet

| — | Elsäkerhetsverket |
| --- | --- |

—

Elsäkerhetsverket

| — | Energimarknadsinspektionen |
| --- | --- |

—

Energimarknadsinspektionen

| — | Energimyndighet, statens |
| --- | --- |

—

Energimyndighet, statens

| — | EU/FoU-rådet |
| --- | --- |

—

EU/FoU-rådet

| — | Exportkreditnämnden |
| --- | --- |

—

Exportkreditnämnden

| — | Exportråd, Sveriges |
| --- | --- |

—

Exportråd, Sveriges

F

| — | Fastighetsmäklarnämnden |
| --- | --- |

—

Fastighetsmäklarnämnden

| — | Fastighetsverk, statens |
| --- | --- |

—

Fastighetsverk, statens

| — | Fideikommissnämnden |
| --- | --- |

—

Fideikommissnämnden

| — | Finansinspektionen |
| --- | --- |

—

Finansinspektionen

| — | Finanspolitiska rådet |
| --- | --- |

—

Finanspolitiska rådet

| — | Finsk-svenska gränsälvskommissionen |
| --- | --- |

—

Finsk-svenska gränsälvskommissionen

| — | Fiskeriverket |
| --- | --- |

—

Fiskeriverket

| — | Flygmedicincentrum |
| --- | --- |

—

Flygmedicincentrum

| — | Folkhälsoinstitut, statens |
| --- | --- |

—

Folkhälsoinstitut, statens

| — | Fonden för fukt- och mögelskador |
| --- | --- |

—

Fonden för fukt- och mögelskador

| — | Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas |
| --- | --- |

—

Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas

| — | Folke Bernadotteakademin |
| --- | --- |

—

Folke Bernadotteakademin

| — | Forskarskattenämnden |
| --- | --- |

—

Forskarskattenämnden

| — | Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap |
| --- | --- |

—

Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap

| — | Fortifikationsverket |
| --- | --- |

—

Fortifikationsverket

| — | Forum för levande historia |
| --- | --- |

—

Forum för levande historia

| — | Försvarets materielverk |
| --- | --- |

—

Försvarets materielverk

| — | Försvarets radioanstalt |
| --- | --- |

—

Försvarets radioanstalt

| — | Försvarets underrättelsenämnd |
| --- | --- |

—

Försvarets underrättelsenämnd

| — | Försvarshistoriska museer, statens |
| --- | --- |

—

Försvarshistoriska museer, statens

| — | Försvarshögskolan |
| --- | --- |

—

Försvarshögskolan

| — | Försvarsmakten |
| --- | --- |

—

Försvarsmakten

| — | Försäkringskassan |
| --- | --- |

—

Försäkringskassan

G

| — | Gentekniknämnden |
| --- | --- |

—

Gentekniknämnden

| — | Geologiska undersökning |
| --- | --- |

—

Geologiska undersökning

| — | Geotekniska institut, statens |
| --- | --- |

—

Geotekniska institut, statens

| — | Giftinformationscentralen |
| --- | --- |

—

Giftinformationscentralen

| — | Glesbygdsverket |
| --- | --- |

—

Glesbygdsverket

| — | Grafiska institutet och institutet för högre kommunikation- och reklamutbildning |
| --- | --- |

—

Grafiska institutet och institutet för högre kommunikation- och reklamutbildning

| — | Granskningsnämnden för radio och TV |
| --- | --- |

—

Granskningsnämnden för radio och TV

| — | Granskningsnämnden för försvarsuppfinningar |
| --- | --- |

—

Granskningsnämnden för försvarsuppfinningar

| — | Gymnastik- och Idrottshögskolan |
| --- | --- |

—

Gymnastik- och Idrottshögskolan

| — | Göteborgs universitet |
| --- | --- |

—

Göteborgs universitet

H

| — | Handelsflottans kultur- och fritidsråd |
| --- | --- |

—

Handelsflottans kultur- och fritidsråd

| — | Handelsflottans pensionsanstalt |
| --- | --- |

—

Handelsflottans pensionsanstalt

| — | Handelssekreterare |
| --- | --- |

—

Handelssekreterare

| — | Handelskamrar, auktoriserade |
| --- | --- |

—

Handelskamrar, auktoriserade

| — | Handikappombudsmannen |
| --- | --- |

—

Handikappombudsmannen

| — | Handikappråd, statens |
| --- | --- |

—

Handikappråd, statens

| — | Harpsundsnämnden |
| --- | --- |

—

Harpsundsnämnden

| — | Haverikommission, statens |
| --- | --- |

—

Haverikommission, statens

| — | Historiska museer, statens |
| --- | --- |

—

Historiska museer, statens

| — | Hjälpmedelsinstitutet |
| --- | --- |

—

Hjälpmedelsinstitutet

| — | Hovrätterna |
| --- | --- |

—

Hovrätterna

| — | Hyresnämnder |
| --- | --- |

—

Hyresnämnder

| — | Häktena |
| --- | --- |

—

Häktena

| — | Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd |
| --- | --- |

—

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd

| — | Högskolan Dalarna |
| --- | --- |

—

Högskolan Dalarna

| — | Högskolan i Borås |
| --- | --- |

—

Högskolan i Borås

| — | Högskolan i Gävle |
| --- | --- |

—

Högskolan i Gävle

| — | Högskolan i Halmstad |
| --- | --- |

—

Högskolan i Halmstad

| — | Högskolan i Kalmar |
| --- | --- |

—

Högskolan i Kalmar

| — | Högskolan i Karlskrona/Ronneby |
| --- | --- |

—

Högskolan i Karlskrona/Ronneby

| — | Högskolan i Kristianstad |
| --- | --- |

—

Högskolan i Kristianstad

| — | Högskolan i Skövde |
| --- | --- |

—

Högskolan i Skövde

| — | Högskolan i Trollhättan/Uddevalla |
| --- | --- |

—

Högskolan i Trollhättan/Uddevalla

| — | Högskolan på Gotland |
| --- | --- |

—

Högskolan på Gotland

| — | Högskolans avskiljandenämnd |
| --- | --- |

—

Högskolans avskiljandenämnd

| — | Högskoleverket |
| --- | --- |

—

Högskoleverket

| — | Högsta domstolen |
| --- | --- |

—

Högsta domstolen

I

| — | ILO-kommittén |
| --- | --- |

—

ILO-kommittén

| — | Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen |
| --- | --- |

—

Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen

| — | Inspektionen för strategiska produkter |
| --- | --- |

—

Inspektionen för strategiska produkter

| — | Institut för kommunikationsanalys, statens |
| --- | --- |

—

Institut för kommunikationsanalys, statens

| — | Institut för psykosocial medicin, statens |
| --- | --- |

—

Institut för psykosocial medicin, statens

| — | Institut för särskilt utbildningsstöd, statens |
| --- | --- |

—

Institut för särskilt utbildningsstöd, statens

| — | Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering |
| --- | --- |

—

Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering

| — | Institutet för rymdfysik |
| --- | --- |

—

Institutet för rymdfysik

| — | Institutet för tillväxtpolitiska studier |
| --- | --- |

—

Institutet för tillväxtpolitiska studier

| — | Institutionsstyrelse, statens |
| --- | --- |

—

Institutionsstyrelse, statens

| — | Insättningsgarantinämnden |
| --- | --- |

—

Insättningsgarantinämnden

| — | Integrationsverket |
| --- | --- |

—

Integrationsverket

| — | Internationella programkontoret för utbildningsområdet |
| --- | --- |

—

Internationella programkontoret för utbildningsområdet

J

| — | Jordbruksverk, statens |
| --- | --- |

—

Jordbruksverk, statens

| — | Justitiekanslern |
| --- | --- |

—

Justitiekanslern

| — | Jämställdhetsombudsmannen |
| --- | --- |

—

Jämställdhetsombudsmannen

| — | Jämställdhetsnämnden |
| --- | --- |

—

Jämställdhetsnämnden

| — | Järnvägar, statens |
| --- | --- |

—

Järnvägar, statens

| — | Järnvägsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Järnvägsstyrelsen

K

| — | Kammarkollegiet |
| --- | --- |

—

Kammarkollegiet

| — | Kammarrätterna |
| --- | --- |

—

Kammarrätterna

| — | Karlstads universitet |
| --- | --- |

—

Karlstads universitet

| — | Karolinska Institutet |
| --- | --- |

—

Karolinska Institutet

| — | Kemikalieinspektionen |
| --- | --- |

—

Kemikalieinspektionen

| — | Kommerskollegium |
| --- | --- |

—

Kommerskollegium

| — | Konjunkturinstitutet |
| --- | --- |

—

Konjunkturinstitutet

| — | Konkurrensverket |
| --- | --- |

—

Konkurrensverket

| — | Konstfack |
| --- | --- |

—

Konstfack

| — | Konsthögskolan |
| --- | --- |

—

Konsthögskolan

| — | Konstnärsnämnden |
| --- | --- |

—

Konstnärsnämnden

| — | Konstråd, statens |
| --- | --- |

—

Konstråd, statens

| — | Konsulat |
| --- | --- |

—

Konsulat

| — | Konsumentverket |
| --- | --- |

—

Konsumentverket

| — | Krigsvetenskapsakademin |
| --- | --- |

—

Krigsvetenskapsakademin

| — | Krigsförsäkringsnämnden |
| --- | --- |

—

Krigsförsäkringsnämnden

| — | Kriminaltekniska laboratorium, statens |
| --- | --- |

—

Kriminaltekniska laboratorium, statens

| — | Kriminalvården |
| --- | --- |

—

Kriminalvården

| — | Krisberedskapsmyndigheten |
| --- | --- |

—

Krisberedskapsmyndigheten

| — | Kristinaskolan |
| --- | --- |

—

Kristinaskolan

| — | Kronofogdemyndigheten |
| --- | --- |

—

Kronofogdemyndigheten

| — | Kulturråd, statens |
| --- | --- |

—

Kulturråd, statens

| — | Kungl. Biblioteket |
| --- | --- |

—

Kungl. Biblioteket

| — | Kungl. Konsthögskolan |
| --- | --- |

—

Kungl. Konsthögskolan

| — | Kungl. Musikhögskolan i Stockholm |
| --- | --- |

—

Kungl. Musikhögskolan i Stockholm

| — | Kungl. Tekniska högskolan |
| --- | --- |

—

Kungl. Tekniska högskolan

| — | Kungl. Vitterhets-, historie- och antikvitetsakademien |
| --- | --- |

—

Kungl. Vitterhets-, historie- och antikvitetsakademien

| — | Kungl. Vetenskapsakademien |
| --- | --- |

—

Kungl. Vetenskapsakademien

| — | Kustbevakningen |
| --- | --- |

—

Kustbevakningen

| — | Kvalitets- och kompetensråd, statens |
| --- | --- |

—

Kvalitets- och kompetensråd, statens

| — | Kärnavfallsfondens styrelse |
| --- | --- |

—

Kärnavfallsfondens styrelse

L

| — | Lagrådet |
| --- | --- |

—

Lagrådet

| — | Lantbruksuniversitet, Sveriges |
| --- | --- |

—

Lantbruksuniversitet, Sveriges

| — | Lantmäteriverket |
| --- | --- |

—

Lantmäteriverket

| — | Linköpings universitet |
| --- | --- |

—

Linköpings universitet

| — | Livrustkammaren, Skoklosters slott och Hallwylska museet |
| --- | --- |

—

Livrustkammaren, Skoklosters slott och Hallwylska museet

| — | Livsmedelsverk, statens |
| --- | --- |

—

Livsmedelsverk, statens

| — | Livsmedelsekonomiska institutet |
| --- | --- |

—

Livsmedelsekonomiska institutet

| — | Ljud- och bildarkiv, statens |
| --- | --- |

—

Ljud- och bildarkiv, statens

| — | Lokala säkerhetsnämnderna vid kärnkraftverk |
| --- | --- |

—

Lokala säkerhetsnämnderna vid kärnkraftverk

| — | Lotteriinspektionen |
| --- | --- |

—

Lotteriinspektionen

| — | Luftfartsverket |
| --- | --- |

—

Luftfartsverket

| — | Luftfartsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Luftfartsstyrelsen

| — | Luleå tekniska universitet |
| --- | --- |

—

Luleå tekniska universitet

| — | Lunds universitet |
| --- | --- |

—

Lunds universitet

| — | Läkemedelsverket |
| --- | --- |

—

Läkemedelsverket

| — | Läkemedelsförmånsnämnden |
| --- | --- |

—

Läkemedelsförmånsnämnden

| — | Länsrätterna |
| --- | --- |

—

Länsrätterna

| — | Länsstyrelserna |
| --- | --- |

—

Länsstyrelserna

| — | Lärarhögskolan i Stockholm |
| --- | --- |

—

Lärarhögskolan i Stockholm

M

| — | Malmö högskola |
| --- | --- |

—

Malmö högskola

| — | Manillaskolan |
| --- | --- |

—

Manillaskolan

| — | Maritima muséer, statens |
| --- | --- |

—

Maritima muséer, statens

| — | Marknadsdomstolen |
| --- | --- |

—

Marknadsdomstolen

| — | Medlingsinstitutet |
| --- | --- |

—

Medlingsinstitutet

| — | Meteorologiska och hydrologiska institut, Sveriges |
| --- | --- |

—

Meteorologiska och hydrologiska institut, Sveriges

| — | Migrationsverket |
| --- | --- |

—

Migrationsverket

| — | Militärhögskolor |
| --- | --- |

—

Militärhögskolor

| — | Mittuniversitetet |
| --- | --- |

—

Mittuniversitetet

| — | Moderna museet |
| --- | --- |

—

Moderna museet

| — | Museer för världskultur, statens |
| --- | --- |

—

Museer för världskultur, statens

| — | Musikaliska Akademien |
| --- | --- |

—

Musikaliska Akademien

| — | Musiksamlingar, statens |
| --- | --- |

—

Musiksamlingar, statens

| — | Myndigheten för handikappolitisk samordning |
| --- | --- |

—

Myndigheten för handikappolitisk samordning

| — | Myndigheten för internationella adoptionsfrågor |
| --- | --- |

—

Myndigheten för internationella adoptionsfrågor

| — | Myndigheten för skolutveckling |
| --- | --- |

—

Myndigheten för skolutveckling

| — | Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning |
| --- | --- |

—

Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning

| — | Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning |
| --- | --- |

—

Myndigheten för nätverk och samarbete inom högre utbildning

| — | Myndigheten för Sveriges nätuniversitet |
| --- | --- |

—

Myndigheten för Sveriges nätuniversitet

| — | Myndigheten för utländska investeringar i Sverige |
| --- | --- |

—

Myndigheten för utländska investeringar i Sverige

| — | Mälardalens högskola |
| --- | --- |

—

Mälardalens högskola

N

| — | Nationalmuseum |
| --- | --- |

—

Nationalmuseum

| — | Nationellt centrum för flexibelt lärande |
| --- | --- |

—

Nationellt centrum för flexibelt lärande

| — | Naturhistoriska riksmuseet |
| --- | --- |

—

Naturhistoriska riksmuseet

| — | Naturvårdsverket |
| --- | --- |

—

Naturvårdsverket

| — | Nordiska Afrikainstitutet |
| --- | --- |

—

Nordiska Afrikainstitutet

| — | Notarienämnden |
| --- | --- |

—

Notarienämnden

| — | Nämnd för arbetstagares uppfinningar, statens |
| --- | --- |

—

Nämnd för arbetstagares uppfinningar, statens

| — | Nämnden för statligt stöd till trossamfund |
| --- | --- |

—

Nämnden för statligt stöd till trossamfund

| — | Nämnden för styrelserepresentationsfrågor |
| --- | --- |

—

Nämnden för styrelserepresentationsfrågor

| — | Nämnden mot diskriminering |
| --- | --- |

—

Nämnden mot diskriminering

| — | Nämnden för elektronisk förvaltning |
| --- | --- |

—

Nämnden för elektronisk förvaltning

| — | Nämnden för Rh-anpassad utbildning |
| --- | --- |

—

Nämnden för Rh-anpassad utbildning

| — | Nämnden för hemslöjdsfrågor |
| --- | --- |

—

Nämnden för hemslöjdsfrågor

O

| — | Oljekrisnämnden |
| --- | --- |

—

Oljekrisnämnden

| — | Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning |
| --- | --- |

—

Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning

| — | Ombudsmannen mot etnisk diskriminering |
| --- | --- |

—

Ombudsmannen mot etnisk diskriminering

| — | Operahögskolan i Stockholm |
| --- | --- |

—

Operahögskolan i Stockholm

P

| — | Patent- och registreringsverket |
| --- | --- |

—

Patent- och registreringsverket

| — | Patentbesvärsrätten |
| --- | --- |

—

Patentbesvärsrätten

| — | Pensionsverk, statens |
| --- | --- |

—

Pensionsverk, statens

| — | Personregisternämnd statens, SPAR-nämnden |
| --- | --- |

—

Personregisternämnd statens, SPAR-nämnden

| — | Pliktverk, Totalförsvarets |
| --- | --- |

—

Pliktverk, Totalförsvarets

| — | Polarforskningssekretariatet |
| --- | --- |

—

Polarforskningssekretariatet

| — | Post- och telestyrelsen |
| --- | --- |

—

Post- och telestyrelsen

| — | Premiepensionsmyndigheten |
| --- | --- |

—

Premiepensionsmyndigheten

| — | Presstödsnämnden |
| --- | --- |

—

Presstödsnämnden

R

| — | Radio- och TV-verket |
| --- | --- |

—

Radio- och TV-verket

| — | Rederinämnden |
| --- | --- |

—

Rederinämnden

| — | Regeringskansliet |
| --- | --- |

—

Regeringskansliet

| — | Regeringsrätten |
| --- | --- |

—

Regeringsrätten

| — | Resegarantinämnden |
| --- | --- |

—

Resegarantinämnden

| — | Registernämnden |
| --- | --- |

—

Registernämnden

| — | Revisorsnämnden |
| --- | --- |

—

Revisorsnämnden

| — | Riksantikvarieämbetet |
| --- | --- |

—

Riksantikvarieämbetet

| — | Riksarkivet |
| --- | --- |

—

Riksarkivet

| — | Riksbanken |
| --- | --- |

—

Riksbanken

| — | Riksdagsförvaltningen |
| --- | --- |

—

Riksdagsförvaltningen

| — | Riksdagens ombudsmän |
| --- | --- |

—

Riksdagens ombudsmän

| — | Riksdagens revisorer |
| --- | --- |

—

Riksdagens revisorer

| — | Riksgäldskontoret |
| --- | --- |

—

Riksgäldskontoret

| — | Rikshemvärnsrådet |
| --- | --- |

—

Rikshemvärnsrådet

| — | Rikspolisstyrelsen |
| --- | --- |

—

Rikspolisstyrelsen

| — | Riksrevisionen |
| --- | --- |

—

Riksrevisionen

| — | Rikstrafiken |
| --- | --- |

—

Rikstrafiken

| — | Riksutställningar, Stiftelsen |
| --- | --- |

—

Riksutställningar, Stiftelsen

| — | Riksvärderingsnämnden |
| --- | --- |

—

Riksvärderingsnämnden

| — | Rymdstyrelsen |
| --- | --- |

—

Rymdstyrelsen

| — | Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige |
| --- | --- |

—

Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige

| — | Räddningsverk, statens |
| --- | --- |

—

Räddningsverk, statens

| — | Rättshjälpsmyndigheten |
| --- | --- |

—

Rättshjälpsmyndigheten

| — | Rättshjälpsnämnden |
| --- | --- |

—

Rättshjälpsnämnden

| — | Rättsmedicinalverket |
| --- | --- |

—

Rättsmedicinalverket

S

| — | Samarbetsnämnden för statsbidrag till trossamfund |
| --- | --- |

—

Samarbetsnämnden för statsbidrag till trossamfund

| — | Sameskolstyrelsen och sameskolor |
| --- | --- |

—

Sameskolstyrelsen och sameskolor

| — | Sametinget |
| --- | --- |

—

Sametinget

| — | SIS, Standardiseringen i Sverige |
| --- | --- |

—

SIS, Standardiseringen i Sverige

| — | Sjöfartsverket |
| --- | --- |

—

Sjöfartsverket

| — | Skatterättsnämnden |
| --- | --- |

—

Skatterättsnämnden

| — | Skatteverket |
| --- | --- |

—

Skatteverket

| — | Skaderegleringsnämnd, statens |
| --- | --- |

—

Skaderegleringsnämnd, statens

| — | Skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor |
| --- | --- |

—

Skiljenämnden i vissa trygghetsfrågor

| — | Skogsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Skogsstyrelsen

| — | Skogsvårdsstyrelserna |
| --- | --- |

—

Skogsvårdsstyrelserna

| — | Skogs- och lantbruksakademien |
| --- | --- |

—

Skogs- och lantbruksakademien

| — | Skolverk, statens |
| --- | --- |

—

Skolverk, statens

| — | Skolväsendets överklagandenämnd |
| --- | --- |

—

Skolväsendets överklagandenämnd

| — | Smittskyddsinstitutet |
| --- | --- |

—

Smittskyddsinstitutet

| — | Socialstyrelsen |
| --- | --- |

—

Socialstyrelsen

| — | Specialpedagogiska institutet |
| --- | --- |

—

Specialpedagogiska institutet

| — | Specialskolemyndigheten |
| --- | --- |

—

Specialskolemyndigheten

| — | Språk- och folkminnesinstitutet |
| --- | --- |

—

Språk- och folkminnesinstitutet

| — | Sprängämnesinspektionen |
| --- | --- |

—

Sprängämnesinspektionen

| — | Statistiska centralbyrån |
| --- | --- |

—

Statistiska centralbyrån

| — | Statskontoret |
| --- | --- |

—

Statskontoret

| — | Stockholms universitet |
| --- | --- |

—

Stockholms universitet

| — | Stockholms internationella miljöinstitut |
| --- | --- |

—

Stockholms internationella miljöinstitut

| — | Strålsäkerhetsmyndigheten |
| --- | --- |

—

Strålsäkerhetsmyndigheten

| — | Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll |
| --- | --- |

—

Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll

| — | Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete, SIDA |
| --- | --- |

—

Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete, SIDA

| — | Styrelsen för Samefonden |
| --- | --- |

—

Styrelsen för Samefonden

| — | Styrelsen för psykologiskt försvar |
| --- | --- |

—

Styrelsen för psykologiskt försvar

| — | Stängselnämnden |
| --- | --- |

—

Stängselnämnden

| — | Svenska institutet |
| --- | --- |

—

Svenska institutet

| — | Svenska institutet för europapolitiska studier |
| --- | --- |

—

Svenska institutet för europapolitiska studier

| — | Svenska ESF-rådet |
| --- | --- |

—

Svenska ESF-rådet

| — | Svenska Unescorådet |
| --- | --- |

—

Svenska Unescorådet

| — | Svenska FAO kommittén |
| --- | --- |

—

Svenska FAO kommittén

| — | Svenska Språknämnden |
| --- | --- |

—

Svenska Språknämnden

| — | Svenska Skeppshypotekskassan |
| --- | --- |

—

Svenska Skeppshypotekskassan

| — | Svenska institutet i Alexandria |
| --- | --- |

—

Svenska institutet i Alexandria

| — | Sveriges författarfond |
| --- | --- |

—

Sveriges författarfond

| — | Säkerhetspolisen |
| --- | --- |

—

Säkerhetspolisen

| — | Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden |
| --- | --- |

—

Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden

| — | Södertörns högskola |
| --- | --- |

—

Södertörns högskola

T

| — | Taltidningsnämnden |
| --- | --- |

—

Taltidningsnämnden

| — | Talboks- och punktskriftsbiblioteket |
| --- | --- |

—

Talboks- och punktskriftsbiblioteket

| — | Teaterhögskolan i Stockholm |
| --- | --- |

—

Teaterhögskolan i Stockholm

| — | Tingsrätterna |
| --- | --- |

—

Tingsrätterna

| — | Tjänstepensions och grupplivnämnd, statens |
| --- | --- |

—

Tjänstepensions och grupplivnämnd, statens

| — | Tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet |
| --- | --- |

—

Tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet

| — | Totalförsvarets forskningsinstitut |
| --- | --- |

—

Totalförsvarets forskningsinstitut

| — | Totalförsvarets pliktverk |
| --- | --- |

—

Totalförsvarets pliktverk

| — | Tullverket |
| --- | --- |

—

Tullverket

| — | Turistdelegationen |
| --- | --- |

—

Turistdelegationen

U

| — | Umeå universitet |
| --- | --- |

—

Umeå universitet

| — | Ungdomsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Ungdomsstyrelsen

| — | Uppsala universitet |
| --- | --- |

—

Uppsala universitet

| — | Utlandslönenämnd, statens |
| --- | --- |

—

Utlandslönenämnd, statens

| — | Utlänningsnämnden |
| --- | --- |

—

Utlänningsnämnden

| — | Utrikesförvaltningens antagningsnämnd |
| --- | --- |

—

Utrikesförvaltningens antagningsnämnd

| — | Utrikesnämnden |
| --- | --- |

—

Utrikesnämnden

| — | Utsädeskontroll, statens |
| --- | --- |

—

Utsädeskontroll, statens

V

| — | Valideringsdelegationen |
| --- | --- |

—

Valideringsdelegationen

| — | Valmyndigheten |
| --- | --- |

—

Valmyndigheten

| — | Vatten- och avloppsnämnd, statens |
| --- | --- |

—

Vatten- och avloppsnämnd, statens

| — | Vattenöverdomstolen |
| --- | --- |

—

Vattenöverdomstolen

| — | Verket för förvaltningsutveckling |
| --- | --- |

—

Verket för förvaltningsutveckling

| — | Verket för högskoleservice |
| --- | --- |

—

Verket för högskoleservice

| — | Verket för innovationssystem (VINNOVA) |
| --- | --- |

—

Verket för innovationssystem (VINNOVA)

| — | Verket för näringslivsutveckling (NUTEK) |
| --- | --- |

—

Verket för näringslivsutveckling (NUTEK)

| — | Vetenskapsrådet |
| --- | --- |

—

Vetenskapsrådet

| — | Veterinärmedicinska anstalt, statens |
| --- | --- |

—

Veterinärmedicinska anstalt, statens

| — | Veterinära ansvarsnämnden |
| --- | --- |

—

Veterinära ansvarsnämnden

| — | Väg- och transportforskningsinstitut, statens |
| --- | --- |

—

Väg- och transportforskningsinstitut, statens

| — | Vägverket |
| --- | --- |

—

Vägverket

| — | Vänerskolan |
| --- | --- |

—

Vänerskolan

| — | Växjö universitet |
| --- | --- |

—

Växjö universitet

| — | Växtsortnämnd, statens |
| --- | --- |

—

Växtsortnämnd, statens

Å

| — | Åklagarmyndigheten |
| --- | --- |

—

Åklagarmyndigheten

| — | Åsbackaskolan |
| --- | --- |

—

Åsbackaskolan

Ö

| — | Örebro universitet |
| --- | --- |

—

Örebro universitet

| — | Örlogsmannasällskapet |
| --- | --- |

—

Örlogsmannasällskapet

| — | Östervångsskolan |
| --- | --- |

—

Östervångsskolan

| — | Överbefälhavaren |
| --- | --- |

—

Överbefälhavaren

| — | Överklagandenämnden för högskolan |
| --- | --- |

—

Överklagandenämnden för högskolan

| — | Överklagandenämnden för nämndemannauppdrag |
| --- | --- |

—

Överklagandenämnden för nämndemannauppdrag

| — | Överklagandenämnden för studiestöd |
| --- | --- |

—

Överklagandenämnden för studiestöd

| — | Överklagandenämnden för totalförsvaret |
| --- | --- |

—

Överklagandenämnden för totalförsvaret

Apvienotā Karaliste

| — | Cabinet Office






  — | Office of the Parliamentary Counsel |
| --- | --- | --- |

—

Cabinet Office

—

Office of the Parliamentary Counsel

| — | Central Office of Information |
| --- | --- |

—

Central Office of Information

| — | Charity Commission |
| --- | --- |

—

Charity Commission

| — | Crown Estate Commissioners (balso tikai par izdevumu pozīcijām) |
| --- | --- |

—

Crown Estate Commissioners (balso tikai par izdevumu pozīcijām)

| — | Crown Prosecution Service |
| --- | --- |

—

Crown Prosecution Service

| — | Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform






  — | Competition Commission |
| --- | --- | --- |

—

Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform

—

Competition Commission

| — | Gas and Electricity Consumers’ Council |
| --- | --- |

—

Gas and Electricity Consumers’ Council

| — | Office of Manpower Economics |
| --- | --- |

—

Office of Manpower Economics

| — | Department for Children, Schools and Families |
| --- | --- |

—

Department for Children, Schools and Families

| — | Department of Communities and Local Government






  — | Rent Assessment Panels |
| --- | --- | --- |

—

Department of Communities and Local Government

—

Rent Assessment Panels

| — | Department for Culture, Media and Sport






  — | British Library |
| --- | --- | --- |

—

Department for Culture, Media and Sport

—

British Library

| — | British Museum |
| --- | --- |

—

British Museum

| — | Commission for Architecture and the Built Environment |
| --- | --- |

—

Commission for Architecture and the Built Environment

| — | The Gambling Commission |
| --- | --- |

—

The Gambling Commission

| — | Historic Buildings and Monuments Commission for England (Anglijas kultūrvēsturiskais mantojums) |
| --- | --- |

—

Historic Buildings and Monuments Commission for England (Anglijas kultūrvēsturiskais mantojums)

| — | Imperial War Museum |
| --- | --- |

—

Imperial War Museum

| — | Museums, Libraries and Archives Council |
| --- | --- |

—

Museums, Libraries and Archives Council

| — | National Gallery |
| --- | --- |

—

National Gallery

| — | National Maritime Museum |
| --- | --- |

—

National Maritime Museum

| — | National Portrait Gallery |
| --- | --- |

—

National Portrait Gallery

| — | Natural History Museum |
| --- | --- |

—

Natural History Museum

| — | Science Museum |
| --- | --- |

—

Science Museum

| — | Tate Gallery |
| --- | --- |

—

Tate Gallery

| — | Victoria and Albert Museum |
| --- | --- |

—

Victoria and Albert Museum

| — | Wallace Collection |
| --- | --- |

—

Wallace Collection

| — | Department for Environment, Food and Rural Affairs






  — | Agricultural Dwelling House Advisory Committees |
| --- | --- | --- |

—

Department for Environment, Food and Rural Affairs

—

Agricultural Dwelling House Advisory Committees

| — | Agricultural Land Tribunals |
| --- | --- |

—

Agricultural Land Tribunals

| — | Agricultural Wages Board and Committees |
| --- | --- |

—

Agricultural Wages Board and Committees

| — | Cattle Breeding Centre |
| --- | --- |

—

Cattle Breeding Centre

| — | Countryside Agency |
| --- | --- |

—

Countryside Agency

| — | Plant Variety Rights Office |
| --- | --- |

—

Plant Variety Rights Office

| — | Royal Botanic Gardens, Kew |
| --- | --- |

—

Royal Botanic Gardens, Kew

| — | Royal Commission on Environmental Pollution |
| --- | --- |

—

Royal Commission on Environmental Pollution

| — | Department of Health






  — | Dental Practice Board |
| --- | --- | --- |

—

Department of Health

—

Dental Practice Board

| — | National Health Service Strategic Health Authorities |
| --- | --- |

—

National Health Service Strategic Health Authorities

| — | NHS Trusts |
| --- | --- |

—

NHS Trusts

| — | Prescription Pricing Authority |
| --- | --- |

—

Prescription Pricing Authority

| — | Department for Innovation, Universities and Skills






  — | Higher Education Funding Council for England |
| --- | --- | --- |

—

Department for Innovation, Universities and Skills

—

Higher Education Funding Council for England

| — | National Weights and Measures Laboratory |
| --- | --- |

—

National Weights and Measures Laboratory

| — | Patent Office |
| --- | --- |

—

Patent Office

| — | Department for International Development |
| --- | --- |

—

Department for International Development

| — | Department of the Procurator General and Treasury Solicitor






  — | Legal Secretariat to the Law Officers |
| --- | --- | --- |

—

Department of the Procurator General and Treasury Solicitor

—

Legal Secretariat to the Law Officers

| — | Department for Transport






  — | Maritime and Coastguard Agency |
| --- | --- | --- |

—

Department for Transport

—

Maritime and Coastguard Agency

| — | Department for Work and Pensions






  — | Disability Living Allowance Advisory Board |
| --- | --- | --- |

—

Department for Work and Pensions

—

Disability Living Allowance Advisory Board

| — | Independent Tribunal Service |
| --- | --- |

—

Independent Tribunal Service

| — | Medical Boards and Examining Medical Officers (kara veterānu pensijas) |
| --- | --- |

—

Medical Boards and Examining Medical Officers (kara veterānu pensijas)

| — | Occupational Pensions Regulatory Authority |
| --- | --- |

—

Occupational Pensions Regulatory Authority

| — | Regional Medical Service |
| --- | --- |

—

Regional Medical Service

| — | Social Security Advisory Committee |
| --- | --- |

—

Social Security Advisory Committee

| — | Export Credits Guarantee Department |
| --- | --- |

—

Export Credits Guarantee Department

| — | Foreign and Commonwealth Office






  — | Wilton Park Conference Centre |
| --- | --- | --- |

—

Foreign and Commonwealth Office

—

Wilton Park Conference Centre

| — | Government Actuary’s Department |
| --- | --- |

—

Government Actuary’s Department

| — | Government Communications Headquarters |
| --- | --- |

—

Government Communications Headquarters

| — | Home Office






  — | HM Inspectorate of Constabulary |
| --- | --- | --- |

—

Home Office

—

HM Inspectorate of Constabulary

| — | House of Commons |
| --- | --- |

—

House of Commons

| — | House of Lords |
| --- | --- |

—

House of Lords

| — | Ministry of Defence






  — | Defence Equipment & Support |
| --- | --- | --- |

—

Ministry of Defence

—

Defence Equipment & Support

| — | Meteorological Office |
| --- | --- |

—

Meteorological Office

| — | Ministry of Justice |
| --- | --- |

—

Ministry of Justice

| — | Boundary Commission for England |
| --- | --- |

—

Boundary Commission for England

| — | Combined Tax Tribunal |
| --- | --- |

—

Combined Tax Tribunal

| — | Council on Tribunals |
| --- | --- |

—

Council on Tribunals

| — | Court of Appeal - Criminal |
| --- | --- |

—

Court of Appeal - Criminal

| — | Employment Appeals Tribunal |
| --- | --- |

—

Employment Appeals Tribunal

| — | Employment Tribunals |
| --- | --- |

—

Employment Tribunals

| — | HMCS Regions, Crown, County and Combined Courts (Anglija un Velsa) |
| --- | --- |

—

HMCS Regions, Crown, County and Combined Courts (Anglija un Velsa)

| — | Immigration Appellate Authorities |
| --- | --- |

—

Immigration Appellate Authorities

| — | Immigration Adjudicators |
| --- | --- |

—

Immigration Adjudicators

| — | Immigration Appeals Tribunal |
| --- | --- |

—

Immigration Appeals Tribunal

| — | Lands Tribunal |
| --- | --- |

—

Lands Tribunal

| — | Law Commission |
| --- | --- |

—

Law Commission

| — | Legal Aid Fund (Anglija un Velsa) |
| --- | --- |

—

Legal Aid Fund (Anglija un Velsa)

| — | Office of the Social Security Commissioners |
| --- | --- |

—

Office of the Social Security Commissioners

| — | Parole Board and Local Review Committees |
| --- | --- |

—

Parole Board and Local Review Committees

| — | Pensions Appeal Tribunals |
| --- | --- |

—

Pensions Appeal Tribunals

| — | Public Trust Office |
| --- | --- |

—

Public Trust Office

| — | Supreme Court Group (Anglija un Velsa) |
| --- | --- |

—

Supreme Court Group (Anglija un Velsa)

| — | Transport Tribunal |
| --- | --- |

—

Transport Tribunal

| — | The National Archives |
| --- | --- |

—

The National Archives

| — | National Audit Office |
| --- | --- |

—

National Audit Office

| — | National Savings and Investments |
| --- | --- |

—

National Savings and Investments

| — | National School of Government |
| --- | --- |

—

National School of Government

| — | Northern Ireland Assembly Commission |
| --- | --- |

—

Northern Ireland Assembly Commission

| — | Northern Ireland Court Service






  — | Coroners Courts |
| --- | --- | --- |

—

Northern Ireland Court Service

—

Coroners Courts

| — | County Courts |
| --- | --- |

—

County Courts

| — | Court of Appeal and High Court of Justice in Northern Ireland |
| --- | --- |

—

Court of Appeal and High Court of Justice in Northern Ireland

| — | Crown Court |
| --- | --- |

—

Crown Court

| — | Enforcement of Judgements Office |
| --- | --- |

—

Enforcement of Judgements Office

| — | Legal Aid Fund |
| --- | --- |

—

Legal Aid Fund

| — | Magistrates’ Courts |
| --- | --- |

—

Magistrates’ Courts

| — | Pensions Appeals Tribunals |
| --- | --- |

—

Pensions Appeals Tribunals

| — | Northern Ireland, Department for Employment and Learning |
| --- | --- |

—

Northern Ireland, Department for Employment and Learning

| — | Northern Ireland, Department for Regional Development |
| --- | --- |

—

Northern Ireland, Department for Regional Development

| — | Northern Ireland, Department for Social Development |
| --- | --- |

—

Northern Ireland, Department for Social Development

| — | Northern Ireland, Department of Agriculture and Rural Development |
| --- | --- |

—

Northern Ireland, Department of Agriculture and Rural Development

| — | Northern Ireland, Department of Culture, Arts and Leisure |
| --- | --- |

—

Northern Ireland, Department of Culture, Arts and Leisure

| — | Northern Ireland, Department of Education |
| --- | --- |

—

Northern Ireland, Department of Education

| — | Northern Ireland, Department of Enterprise, Trade and Investment |
| --- | --- |

—

Northern Ireland, Department of Enterprise, Trade and Investment

| — | Northern Ireland, Department of the Environment |
| --- | --- |

—

Northern Ireland, Department of the Environment

| — | Northern Ireland, Department of Finance and Personnel |
| --- | --- |

—

Northern Ireland, Department of Finance and Personnel

| — | Northern Ireland, Department of Health, Social Services and Public Safety |
| --- | --- |

—

Northern Ireland, Department of Health, Social Services and Public Safety

| — | Northern Ireland, Office of the First Minister and Deputy First Minister |
| --- | --- |

—

Northern Ireland, Office of the First Minister and Deputy First Minister

| — | Northern Ireland Office






  — | Crown Solicitor’s Office |
| --- | --- | --- |

—

Northern Ireland Office

—

Crown Solicitor’s Office

| — | Department of the Director of Public Prosecutions for Northern Ireland |
| --- | --- |

—

Department of the Director of Public Prosecutions for Northern Ireland

| — | Forensic Science Laboratory of Northern Ireland |
| --- | --- |

—

Forensic Science Laboratory of Northern Ireland

| — | Office of the Chief Electoral Officer for Northern Ireland |
| --- | --- |

—

Office of the Chief Electoral Officer for Northern Ireland

| — | Police Service of Northern Ireland |
| --- | --- |

—

Police Service of Northern Ireland

| — | Probation Board for Northern Ireland |
| --- | --- |

—

Probation Board for Northern Ireland

| — | State Pathologist Service |
| --- | --- |

—

State Pathologist Service

| — | Office of Fair Trading |
| --- | --- |

—

Office of Fair Trading

| — | Office for National Statistics






  — | National Health Service Central Register |
| --- | --- | --- |

—

Office for National Statistics

—

National Health Service Central Register

| — | Office of the Parliamentary Commissioner for Administration and Health Service Commissioners |
| --- | --- |

—

Office of the Parliamentary Commissioner for Administration and Health Service Commissioners

| — | Paymaster General’s Office |
| --- | --- |

—

Paymaster General’s Office

| — | Postal Business of the Post Office |
| --- | --- |

—

Postal Business of the Post Office

| — | Privy Council Office |
| --- | --- |

—

Privy Council Office

| — | Public Record Office |
| --- | --- |

—

Public Record Office

| — | HM Revenue and Customs






  — | The Revenue and Customs Prosecutions Office |
| --- | --- | --- |

—

HM Revenue and Customs

—

The Revenue and Customs Prosecutions Office

| — | Royal Hospital, Chelsea |
| --- | --- |

—

Royal Hospital, Chelsea

| — | Royal Mint |
| --- | --- |

—

Royal Mint

| — | Rural Payments Agency |
| --- | --- |

—

Rural Payments Agency

| — | Scotland, Auditor-General |
| --- | --- |

—

Scotland, Auditor-General

| — | Scotland, Crown Office and Procurator Fiscal Service |
| --- | --- |

—

Scotland, Crown Office and Procurator Fiscal Service

| — | Scotland, General Register Office |
| --- | --- |

—

Scotland, General Register Office

| — | Scotland, Queen’s and Lord Treasurer’s Remembrancer |
| --- | --- |

—

Scotland, Queen’s and Lord Treasurer’s Remembrancer

| — | Scotland, Registers of Scotland |
| --- | --- |

—

Scotland, Registers of Scotland

| — | The Scotland Office |
| --- | --- |

—

The Scotland Office

| — | The Scottish Ministers






  — | Architecture and Design Scotland |
| --- | --- | --- |

—

The Scottish Ministers

—

Architecture and Design Scotland

| — | Crofters Commission |
| --- | --- |

—

Crofters Commission

| — | Deer Commission for Scotland |
| --- | --- |

—

Deer Commission for Scotland

| — | Lands Tribunal for Scotland |
| --- | --- |

—

Lands Tribunal for Scotland

| — | National Galleries of Scotland |
| --- | --- |

—

National Galleries of Scotland

| — | National Library of Scotland |
| --- | --- |

—

National Library of Scotland

| — | National Museums of Scotland |
| --- | --- |

—

National Museums of Scotland

| — | Royal Botanic Garden, Edinburgh |
| --- | --- |

—

Royal Botanic Garden, Edinburgh

| — | Royal Commission on the Ancient and Historical Monuments of Scotland |
| --- | --- |

—

Royal Commission on the Ancient and Historical Monuments of Scotland

| — | Scottish Further and Higher Education Funding Council |
| --- | --- |

—

Scottish Further and Higher Education Funding Council

| — | Scottish Law Commission |
| --- | --- |

—

Scottish Law Commission

| — | Community Health Partnerships |
| --- | --- |

—

Community Health Partnerships

| — | Special Health Boards |
| --- | --- |

—

Special Health Boards

| — | Health Boards |
| --- | --- |

—

Health Boards

| — | The Office of the Accountant of Court |
| --- | --- |

—

The Office of the Accountant of Court

| — | High Court of Justiciary |
| --- | --- |

—

High Court of Justiciary

| — | Court of Session |
| --- | --- |

—

Court of Session

| — | HM Inspectorate of Constabulary |
| --- | --- |

—

HM Inspectorate of Constabulary

| — | Parole Board for Scotland |
| --- | --- |

—

Parole Board for Scotland

| — | Pensions Appeal Tribunals |
| --- | --- |

—

Pensions Appeal Tribunals

| — | Scottish Land Court |
| --- | --- |

—

Scottish Land Court

| — | Sheriff Courts |
| --- | --- |

—

Sheriff Courts

| — | Scottish Police Services Authority |
| --- | --- |

—

Scottish Police Services Authority

| — | Office of the Social Security Commissioners |
| --- | --- |

—

Office of the Social Security Commissioners

| — | The Private Rented Housing Panel and Private Rented Housing Committees |
| --- | --- |

—

The Private Rented Housing Panel and Private Rented Housing Committees

| — | Keeper of the Records of Scotland |
| --- | --- |

—

Keeper of the Records of Scotland

| — | The Scottish Parliamentary Body Corporate |
| --- | --- |

—

The Scottish Parliamentary Body Corporate

| — | HM Treasury






  — | Office of Government Commerce |
| --- | --- | --- |

—

HM Treasury

—

Office of Government Commerce

| — | United Kingdom Debt Management Office |
| --- | --- |

—

United Kingdom Debt Management Office

| — | The Wales Office (Office of the Secretary of State for Wales) |
| --- | --- |

—

The Wales Office (Office of the Secretary of State for Wales)

| — | The Welsh Ministers






  — | Higher Education Funding Council for Wales |
| --- | --- | --- |

—

The Welsh Ministers

—

Higher Education Funding Council for Wales

| — | Local Government Boundary Commission for Wales |
| --- | --- |

—

Local Government Boundary Commission for Wales

| — | The Royal Commission on the Ancient and Historical Monuments of Wales |
| --- | --- |

—

The Royal Commission on the Ancient and Historical Monuments of Wales

| — | Valuation Tribunals (Velsa) |
| --- | --- |

—

Valuation Tribunals (Velsa)

| — | Welsh National Health Service Trusts and Local Health Boards |
| --- | --- |

—

Welsh National Health Service Trusts and Local Health Boards

| — | Welsh Rent Assessment Panels |
| --- | --- |

—

Welsh Rent Assessment Panels

3.   Šā nolīguma II sadaļas V iedaļas II nodaļā ietverto Beļģijas, Bulgārijas, Čehijas Republikas, Dānijas, Vācijas, Igaunijas, Īrijas, Grieķijas, Spānijas, Francijas, Itālijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Luksemburgas, Ungārijas, Maltas, Nīderlandes, Austrijas, Polijas, Portugāles, Rumānijas, Slovēnijas, Slovākijas, Somijas, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes Aizsardzības ministriju un aizsardzības vai drošības pasākumu aģentūru iepirkto materiālu un iekārtu saraksts:

| 25. nodaļa | : | Sāls; sērs; zemes un akmens; apmešanas materiāli, kaļķi un cements |
| --- | --- | --- |
| 26. nodaļa | : | Rūdas, sārņi un pelni |
| 27. nodaļa | : | Minerālais kurināmais, minerāleļļas un to pārtvaices produkti; bitumenvielas; minerālvaski,
  izņemot:







  ex ex 27.10 | : | īpašas dzinēju degvielas |

25. nodaļa

:

Sāls; sērs; zemes un akmens; apmešanas materiāli, kaļķi un cements

26. nodaļa

:

Rūdas, sārņi un pelni

27. nodaļa

:

Minerālais kurināmais, minerāleļļas un to pārtvaices produkti; bitumenvielas; minerālvaski,

izņemot:

ex ex 27.10

:

īpašas dzinēju degvielas

28. nodaļa

:

Neorganiskās ķīmijas produkti; dārgmetālu, retzemju metālu, radioaktīvo elementu vai izotopu organiskie vai neorganiskie savienojumi,

izņemot

| ex ex 28.09 | : | sprāgstvielas |
| --- | --- | --- |
| ex ex 28.13 | : | sprāgstvielas |
| ex ex 28.14 | : | asaru gāzi |
| ex ex 28.28 | : | sprāgstvielas |
| ex ex 28.32 | : | sprāgstvielas |
| ex ex 28.39 | : | sprāgstvielas |
| ex ex 28.50 | : | toksiskas vielas |
| ex ex 28.51 | : | toksiskas vielas |
| ex ex 28.54 | : | sprāgstvielas |

ex ex 28.09

:

sprāgstvielas

ex ex 28.13

:

sprāgstvielas

ex ex 28.14

:

asaru gāzi

ex ex 28.28

:

sprāgstvielas

ex ex 28.32

:

sprāgstvielas

ex ex 28.39

:

sprāgstvielas

ex ex 28.50

:

toksiskas vielas

ex ex 28.51

:

toksiskas vielas

ex ex 28.54

:

sprāgstvielas

29. nodaļa

:

Organiskie ķīmiskie savienojumi,

izņemot:

| ex ex 29.03 | : | sprāgstvielas |
| --- | --- | --- |
| ex ex 29.04 | : | sprāgstvielas |
| ex ex 29.07 | : | sprāgstvielas |
| ex ex 29.08 | : | sprāgstvielas |
| ex ex 29.11 | : | sprāgstvielas |
| ex ex 29.12 | : | sprāgstvielas |
| ex ex 29.13 | : | toksiskas vielas |
| ex ex 29.14 | : | toksiskas vielas |
| ex ex 29.15 | : | toksiskas vielas |
| ex ex 29.21 | : | toksiskas vielas |
| ex ex 29.22 | : | toksiskas vielas |
| ex ex 29.23 | : | toksiskas vielas |
| ex ex 29.26 | : | sprāgstvielas |
| ex ex 29.27 | : | toksiskas vielas |
| ex ex 29.29 | : | sprāgstvielas |

ex ex 29.03

:

sprāgstvielas

ex ex 29.04

:

sprāgstvielas

ex ex 29.07

:

sprāgstvielas

ex ex 29.08

:

sprāgstvielas

ex ex 29.11

:

sprāgstvielas

ex ex 29.12

:

sprāgstvielas

ex ex 29.13

:

toksiskas vielas

ex ex 29.14

:

toksiskas vielas

ex ex 29.15

:

toksiskas vielas

ex ex 29.21

:

toksiskas vielas

ex ex 29.22

:

toksiskas vielas

ex ex 29.23

:

toksiskas vielas

ex ex 29.26

:

sprāgstvielas

ex ex 29.27

:

toksiskas vielas

ex ex 29.29

:

sprāgstvielas

30. nodaļa

:

Farmaceitiskie produkti

31. nodaļa

:

Mēslošanas līdzekļi

32. nodaļa

:

Miecvielu un krāsu ekstrakti; tanīni un to atvasinājumi; pigmenti un citas krāsvielas; krāsas un lakas; špakteļtepes, tepes un citas mastikas; tintes

33. nodaļa

:

Ēteriskās eļļas un rezinoīdi; smaržvielu, kosmētikas vai ķermeņa kopšanas maisījumi

34. nodaļa

:

Ziepes, virsmas aktīvas vielas, mazgāšanas preparāti, eļļošanas preparāti, mākslīgi vaski, gatavi vaski, pulēšanas un tīrīšanas preparāti, sveces un līdzīgi izstrādājumi, veidošanas pastas un “zobu vaski”

35. nodaļa

:

Albumīni, līmes, fermenti

37. nodaļa

:

Foto un kino preces

38. nodaļa

:

Dažādi ķīmiskie produkti,

izņemot:

| ex ex 38.19 | : | toksiskas vielas |
| --- | --- | --- |

ex ex 38.19

:

toksiskas vielas

39. nodaļa

:

Mākslīgi sveķi un plastmasas, celulozes esteri un ēteri, to izstrādājumi,

izņemot:

| ex ex 39.03 | : | sprāgstvielas |
| --- | --- | --- |

ex ex 39.03

:

sprāgstvielas

40. nodaļa

:

Kaučuks, sintētiskais kaučuks, faktiss un tā izstrādājumi,

izņemot:

| ex ex 40.11 | : | ložu necaurlaidīgas riepas |
| --- | --- | --- |

ex ex 40.11

:

ložu necaurlaidīgas riepas

41. nodaļa

:

Jēlādas (izņemot kažokādas) un āda

42. nodaļa

:

Ādas izstrādājumi, zirglietas un iejūgs, ceļojuma piederumi, somas un tamlīdzīgas preces, izstrādājumi no dzīvnieku zarnām (izņemot zīdvērpēja pavedienu)

43. nodaļa

:

Kažokādas un mākslīgās kažokādas, to izstrādājumi

44. nodaļa

:

Koks un koka izstrādājumi; kokogle

45. nodaļa

:

Korķis un korķa izstrādājumi

46. nodaļa

:

Izstrādājumi no salmiem, esparto vai citiem pinamiem materiāliem; pīti trauki un pinumi

47. nodaļa

:

Izejvielas papīra ražošanai

48. nodaļa

:

Papīrs un kartons; papīra masas, papīra vai kartona izstrādājumi

49. nodaļa

:

Iespiestas grāmatas, laikraksti, attēli un citi poligrāfijas rūpniecības izstrādājumi; rokraksti, mašīnraksti un plāni

65. nodaļa

:

Galvassegas un to daļas

66. nodaļa

:

Lietussargi, saulessargi, spieķi, spieķsēdekļi, pātagas, pletnes un to daļas

67. nodaļa

:

Apstrādātas spalvas un dūnas un izstrādājumi no spalvām un dūnām; mākslīgie ziedi; izstrādājumi no cilvēku matiem

68. nodaļa

:

Akmens, ģipša, cementa, azbesta, vizlas un tamlīdzīgu materiālu izstrādājumi

69. nodaļa

:

Keramikas izstrādājumi

70. nodaļa

:

Stikls un stikla izstrādājumi

71. nodaļa

:

Pērles, dārgakmeņi un pusdārgakmeņi, dārgmetāli, ar dārgmetālu plakēti metāli un to izstrādājumi; bižutērija

73. nodaļa

:

Dzelzs un tērauds un to izstrādājumi

74. nodaļa

:

Varš un tā izstrādājumi

75. nodaļa

:

Niķelis un tā izstrādājumi

76. nodaļa

:

Alumīnijs un tā izstrādājumi

77. nodaļa

:

Magnijs un berilijs un to izstrādājumi

78. nodaļa

:

Svins un tā izstrādājumi

79. nodaļa

:

Cinks un tā izstrādājumi

80. nodaļa

:

Alva un tās izstrādājumi

81. nodaļa

:

Pārējie parastie metāli, ko izmanto metalurģijā, un to izstrādājumi

82. nodaļa

:

Parasto metālu instrumenti, darbarīki, griešanas rīki, karotes un dakšiņas, to daļas,

izņemot:

| ex ex 82.05 | : | rīkus |
| --- | --- | --- |
| ex ex 82.07 | : | rīkus, to daļas |

ex ex 82.05

:

rīkus

ex ex 82.07

:

rīkus, to daļas

83. nodaļa

:

Dažādi parasto metālu izstrādājumi

84. nodaļa

:

Katli, mehānismi un mehāniskas ierīces; to detaļas,

izņemot:

| ex ex 84.06 | : | dzinējus |
| --- | --- | --- |
| ex ex 84.08 | : | citus dzinējus |
| ex ex 84.45 | : | mehānismus |
| ex ex 84.53 | : | automātiskas datu apstrādes mašīnas |
| ex ex 84.55 | : | to mašīnu daļas, kas minētas pozīcijā Nr. 84.53 |
| ex ex 84.59 | : | kodolreaktorus |

ex ex 84.06

:

dzinējus

ex ex 84.08

:

citus dzinējus

ex ex 84.45

:

mehānismus

ex ex 84.53

:

automātiskas datu apstrādes mašīnas

ex ex 84.55

:

to mašīnu daļas, kas minētas pozīcijā Nr. 84.53

ex ex 84.59

:

kodolreaktorus

85. nodaļa

:

Elektroierīces un elektroiekārtas un to detaļas,

izņemot:

| ex ex 85.13 | : | telekomunikāciju iekārtas |
| --- | --- | --- |
| ex ex 85.15 | : | raidaparatūru |

ex ex 85.13

:

telekomunikāciju iekārtas

ex ex 85.15

:

raidaparatūru

86. nodaļa

:

Dzelzceļa un tramvaju lokomotīves, ritošais sastāvs un to daļas; dzelzceļa vai tramvaju ceļa aprīkojums un tā daļas; visu veidu mehāniskās (ieskaitot elektromehāniskās) satiksmes signalizācijas iekārtas,

izņemot:

| ex ex 86.02 | : | elektriskās bruņulokomotīves |
| --- | --- | --- |
| ex ex 86.03 | : | citas bruņulokomotīves |
| ex ex 86.05 | : | bruņuvagonus |
| ex ex 86.06 | : | remonta vagonus |
| ex ex 86.07 | : | vagonus |

ex ex 86.02

:

elektriskās bruņulokomotīves

ex ex 86.03

:

citas bruņulokomotīves

ex ex 86.05

:

bruņuvagonus

ex ex 86.06

:

remonta vagonus

ex ex 86.07

:

vagonus

87. nodaļa

:

Transportlīdzekļi, izņemot dzelzceļa vai tramvaju ritošo sastāvu, un to daļas,

izņemot:

| ex ex 87.08 | : | tankus un citus bruņutransporta līdzekļus |
| --- | --- | --- |
| ex ex 87.01 | : | traktorus |
| ex ex 87.02 | : | militāros transportlīdzekļus |
| ex ex 87.03 | : | tehniskās palīdzības automašīnas |
| ex ex 87.09 | : | motociklus |
| ex ex 87.14 | : | piekabes |

ex ex 87.08

:

tankus un citus bruņutransporta līdzekļus

ex ex 87.01

:

traktorus

ex ex 87.02

:

militāros transportlīdzekļus

ex ex 87.03

:

tehniskās palīdzības automašīnas

ex ex 87.09

:

motociklus

ex ex 87.14

:

piekabes

89. nodaļa

:

Kuģi, laivas un citi peldlīdzekļi,

izņemot:

| ex ex 89.01 A | : | A: karakuģus |
| --- | --- | --- |

ex ex 89.01 A

:

A: karakuģus

90. nodaļa

:

Optiskās ierīces un aparatūra, foto un kino ierīces un aparatūra, mērierīces un kontrolierīces un aparatūra, precīzijas instrumenti un iekārtas, medicīnas un ķirurģiski instrumenti un aparatūra; to daļas,

izņemot:

| ex ex 90.05 | : | binokļus |
| --- | --- | --- |
| ex ex 90.13 | : | dažādus instrumentus, lāzerus |
| ex ex 90.14 | : | telemetrus |
| ex ex 90.28 | : | elektriskos un elektroniskos mērinstrumentus |
| ex ex 90.11 | : | mikroskopus |
| ex ex 90.17 | : | medicīnas instrumentus |
| ex ex 90.18 | : | mehanoterapijas ierīces |
| ex ex 90.19 | : | ortopēdiskos piederumus |
| ex ex 90.20 | : | rentgena aparātus |

ex ex 90.05

:

binokļus

ex ex 90.13

:

dažādus instrumentus, lāzerus

ex ex 90.14

:

telemetrus

ex ex 90.28

:

elektriskos un elektroniskos mērinstrumentus

ex ex 90.11

:

mikroskopus

ex ex 90.17

:

medicīnas instrumentus

ex ex 90.18

:

mehanoterapijas ierīces

ex ex 90.19

:

ortopēdiskos piederumus

ex ex 90.20

:

rentgena aparātus

91. nodaļa

:

Pulksteņu ražošana

92. nodaļa

:

Mūzikas instrumenti, skaņas ieraksta vai atskaņošanas ierīces, televīzijas attēla un skaņas ierakstīšanas vai atskaņošanas aparatūra, šādu izstrādājumu sastāvdaļas un piederumi

94. nodaļa

:

Mēbeles un to daļas, gultas piederumi, matrači, matraču pamati, polsterējumi un tamlīdzīgi pildīti izstrādājumi,

izņemot:

| ex ex 94.01 A | : | gaisa kuģu sēdekļus |
| --- | --- | --- |

ex ex 94.01 A

:

gaisa kuģu sēdekļus

95. nodaļa

:

Grebumi vai veidņu materiāla izstrādājumi un ražojumi

96. nodaļa

:

Birstes, sukas, pūderslotiņas un sieti

98. nodaļa

:

Dažādi rūpnieciski izstrādājumi

2. papildpielikums

Visas pārējās iestādes, kuru iepirkumam piemēro šā nolīguma II sadaļas V iedaļas II nodaļu

Preces un pakalpojumi

| Robežvērtības | SDR 400 000 |
| --- | --- |

Robežvērtības

SDR 400 000

Būvdarbi

| Robežvērtības | SDR 5 000 000 |
| --- | --- |

Robežvērtības

SDR 5 000 000

Savienības saistības

Visas 1. papildpielikumā minētās iestādes un valsts iestādes un uzņēmumi, kas veic preču, pakalpojumu un būvdarbu iepirkumu saskaņā ar sīki izstrādātiem Direktīvas 2004/17/EK noteikumiem, lai īstenotu vienu vai vairākus no turpmāk minētajiem pasākumiem:

| a) | komunālo pakalpojumu sniegšanai paredzētu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija saistībā ar dzeramā ūdens ražošanu, transportēšanu vai piegādi vai arī šo tīklu apgādi ar dzeramo ūdeni; |
| --- | --- |

a)

komunālo pakalpojumu sniegšanai paredzētu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija saistībā ar dzeramā ūdens ražošanu, transportēšanu vai piegādi vai arī šo tīklu apgādi ar dzeramo ūdeni;

| b) | sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai paredzētu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija saistībā ar elektroenerģijas ražošanu, transportēšanu vai piegādi vai arī šo tīklu apgādi ar elektroenerģiju; |
| --- | --- |

b)

sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai paredzētu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija saistībā ar elektroenerģijas ražošanu, transportēšanu vai piegādi vai arī šo tīklu apgādi ar elektroenerģiju;

| c) | gaisa pārvadājumu uzņēmumu nodrošināšana ar lidostu pakalpojumiem vai citiem termināļu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

c)

gaisa pārvadājumu uzņēmumu nodrošināšana ar lidostu pakalpojumiem vai citiem termināļu pakalpojumiem;

| d) | jūras vai iekšējo ūdensceļu pārvadājumu uzņēmumu nodrošināšana ar jūras vai iekšējo ostu vai citiem termināļu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

d)

jūras vai iekšējo ūdensceļu pārvadājumu uzņēmumu nodrošināšana ar jūras vai iekšējo ostu vai citiem termināļu pakalpojumiem;

| e) | tādu tīklu apsaimniekošana, kas iedzīvotājiem nodrošina pakalpojumus dzelzceļa, automātisko sistēmu, tramvaju, trolejbusu, autobusu vai kabeļu transporta jomā; |
| --- | --- |

e)

tādu tīklu apsaimniekošana, kas iedzīvotājiem nodrošina pakalpojumus dzelzceļa, automātisko sistēmu, tramvaju, trolejbusu, autobusu vai kabeļu transporta jomā;

| f) | pasākumi, kas saistīti ar noteikta ģeogrāfiska apgabala ekspluatāciju nolūkā meklēt vai iegūt naftu, gāzi, ogles vai citu cieto kurināmo. |
| --- | --- |

f)

pasākumi, kas saistīti ar noteikta ģeogrāfiska apgabala ekspluatāciju nolūkā meklēt vai iegūt naftu, gāzi, ogles vai citu cieto kurināmo.

Irākas saistības

Visas 1. papildpielikumā minētās valsts iestādes un valsts uzņēmumi, kas veic preču, pakalpojumu un būvdarbu iepirkumu, lai īstenotu vienu vai vairākus no turpmāk minētajiem pasākumiem:

| a) | komunālo pakalpojumu sniegšanai paredzētu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija saistībā ar dzeramā ūdens ražošanu, transportēšanu vai piegādi vai arī šo tīklu apgādi ar dzeramo ūdeni; |
| --- | --- |

a)

komunālo pakalpojumu sniegšanai paredzētu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija saistībā ar dzeramā ūdens ražošanu, transportēšanu vai piegādi vai arī šo tīklu apgādi ar dzeramo ūdeni;

| b) | sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai paredzētu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija saistībā ar elektroenerģijas ražošanu, transportēšanu vai piegādi vai arī šo tīklu apgādi ar elektroenerģiju; |
| --- | --- |

b)

sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai paredzētu fiksēto tīklu nodrošināšana vai ekspluatācija saistībā ar elektroenerģijas ražošanu, transportēšanu vai piegādi vai arī šo tīklu apgādi ar elektroenerģiju;

| c) | gaisa pārvadājumu uzņēmumu nodrošināšana ar lidostu pakalpojumiem vai citiem termināļu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

c)

gaisa pārvadājumu uzņēmumu nodrošināšana ar lidostu pakalpojumiem vai citiem termināļu pakalpojumiem;

| d) | jūras vai iekšējo ūdensceļu pārvadājumu uzņēmumu nodrošināšana ar jūras vai iekšējo ostu vai citiem termināļu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

d)

jūras vai iekšējo ūdensceļu pārvadājumu uzņēmumu nodrošināšana ar jūras vai iekšējo ostu vai citiem termināļu pakalpojumiem;

| e) | tādu tīklu apsaimniekošana, kas iedzīvotājiem nodrošina pakalpojumus dzelzceļa, automātisko sistēmu, tramvaju, trolejbusu, autobusu vai kabeļu transporta jomā; |
| --- | --- |

e)

tādu tīklu apsaimniekošana, kas iedzīvotājiem nodrošina pakalpojumus dzelzceļa, automātisko sistēmu, tramvaju, trolejbusu, autobusu vai kabeļu transporta jomā;

| f) | pasākumi, kas saistīti ar noteikta ģeogrāfiska apgabala ekspluatāciju nolūkā meklēt vai iegūt naftu, gāzi, ogles vai citu cieto kurināmo. |
| --- | --- |

f)

pasākumi, kas saistīti ar noteikta ģeogrāfiska apgabala ekspluatāciju nolūkā meklēt vai iegūt naftu, gāzi, ogles vai citu cieto kurināmo.

3. papildpielikums

Pakalpojumi, izņemot būvniecības pakalpojumus, kuru iepirkumam piemēro šā nolīguma II sadaļas V iedaļas II nodaļu

Irākas saistības

| Pakalpojums | CPC atsauces Nr. |
| --- | --- |
| Apkope un remonts | 6112, 6122, 633, 886 |
| Autopārvadājumu pakalpojumi, tostarp bruņu transporta pakalpojumi, un kurjeru pakalpojumi, izņemot pasta pārvadājumus | 712 (izņemot 71235), 7512, 87304 |
| Pasažieru un kravas gaisa pārvadājumu pakalpojumi, izņemot pasta pārvadājumus | 73 (izņemot 7321) |
| Sauszemes pasta transports, izņemot dzelzceļu, un gaisa pasta transports | 71235, 7321 |
| Telekomunikāciju pakalpojumi | 752 (*1) (izņemot 7524, 7525, 7526) |
| Finanšu pakalpojumi






  a) | Apdrošināšana |

Pakalpojums

CPC atsauces Nr.

Apkope un remonts

6112, 6122, 633, 886

Autopārvadājumu pakalpojumi, tostarp bruņu transporta pakalpojumi, un kurjeru pakalpojumi, izņemot pasta pārvadājumus

712 (izņemot 71235), 7512, 87304

Pasažieru un kravas gaisa pārvadājumu pakalpojumi, izņemot pasta pārvadājumus

73 (izņemot 7321)

Sauszemes pasta transports, izņemot dzelzceļu, un gaisa pasta transports

71235, 7321

Telekomunikāciju pakalpojumi

752 (*1) (izņemot 7524, 7525, 7526)

Finanšu pakalpojumi

a)

Apdrošināšana

| b) | Banku darbības un ieguldījumu pakalpojumi (*2) |
| --- | --- |

b)

Banku darbības un ieguldījumu pakalpojumi (*2)

ex 81, 812, 814

Datorpakalpojumi un ar tiem saistītie pakalpojumi

84

Grāmatvedības, revīzijas un grāmatvedības uzskaites pakalpojumi

862

Tirgus izpētes un sabiedriskās domas aptaujas

864

Vadības konsultantu pakalpojumi un saistītie pakalpojumi

865, 866 (*3)

Arhitektūras pakalpojumi; inženierijas pakalpojumi un integrētie inženierijas pakalpojumi, pilsētplānošanas un ainavu arhitektūras pakalpojumi; saistīti zinātnisko un tehnisko konsultāciju pakalpojumi; tehnisko pārbaužu un analīžu pakalpojumi

867

Reklāmas pakalpojumi

871

Ēku tīrīšana un īpašumu pārvaldīšana

874, 82201–82206

Izdevniecības un iespiešanas pakalpojumi par atlīdzību vai uz līguma pamata

88442

Notekūdeņu un atkritumu aizvākšana; sanitārijas un līdzīgi pakalpojumi

94

Savienības saistības

| Pakalpojums | CPC atsauces Nr. |
| --- | --- |
| Apkope un remonts | 6112, 6122, 633, 886 |
| Autopārvadājumu pakalpojumi, tostarp bruņu transporta pakalpojumi, un kurjeru pakalpojumi, izņemot pasta pārvadājumus | 712 (izņemot 71235), 7512, 87304 |
| Pasažieru un kravas gaisa pārvadājumu pakalpojumi, izņemot pasta pārvadājumus | 73 (izņemot 7321) |
| Sauszemes pasta transports, izņemot dzelzceļu, un gaisa pasta transports | 71235, 7321 |
| Telekomunikāciju pakalpojumi | 752 (*4) (izņemot 7524, 7525, 7526) |
| Finanšu pakalpojumi






  a) | Apdrošināšana |

Pakalpojums

CPC atsauces Nr.

Apkope un remonts

6112, 6122, 633, 886

Autopārvadājumu pakalpojumi, tostarp bruņu transporta pakalpojumi, un kurjeru pakalpojumi, izņemot pasta pārvadājumus

712 (izņemot 71235), 7512, 87304

Pasažieru un kravas gaisa pārvadājumu pakalpojumi, izņemot pasta pārvadājumus

73 (izņemot 7321)

Sauszemes pasta transports, izņemot dzelzceļu, un gaisa pasta transports

71235, 7321

Telekomunikāciju pakalpojumi

752 (*4) (izņemot 7524, 7525, 7526)

Finanšu pakalpojumi

a)

Apdrošināšana

| b) | Banku darbības un ieguldījumu pakalpojumi (*5) |
| --- | --- |

b)

Banku darbības un ieguldījumu pakalpojumi (*5)

ex 81, 812, 814

Datorpakalpojumi un ar tiem saistītie pakalpojumi

84

Grāmatvedības, revīzijas un grāmatvedības uzskaites pakalpojumi

862

Tirgus izpētes un sabiedriskās domas aptaujas

864

Vadības konsultantu pakalpojumi un saistītie pakalpojumi

865, 866 (*6)

Arhitektūras pakalpojumi; inženierijas pakalpojumi un integrētie inženierijas pakalpojumi, pilsētplānošanas un ainavu arhitektūras pakalpojumi; saistīti zinātnisko un tehnisko konsultāciju pakalpojumi; tehnisko pārbaužu un analīžu pakalpojumi

867

Reklāmas pakalpojumi

871

Ēku tīrīšana un īpašumu pārvaldīšana

874, 82201–82206

Izdevniecības un iespiešanas pakalpojumi par atlīdzību vai uz līguma pamata

88442

Notekūdeņu un atkritumu aizvākšana; sanitārijas un līdzīgi pakalpojumi

94

4. papildpielikums

Būvniecības pakalpojumi, kuru iepirkumam piemēro šā nolīguma II sadaļas V iedaļas II nodaļu

Irākas saistības

Visi pakalpojumi, kas uzskaitīti Centrālās produkcijas klasifikācijas (CPC) 51. sadaļā

Savienības saistības

Visi pakalpojumi, kas uzskaitīti Centrālās produkcijas klasifikācijas (CPC) 51. sadaļā

5. papildpielikums

Vispārīgās piezīmes un atkāpes no šā nolīguma II sadaļas V iedaļas II nodaļas noteikumiem

| 1. | Šā nolīguma 43.4. un 53. panta noteikumus attiecībā uz elektronisko sakaru līdzekļu izmantošanu iepirkumā un noteikumus par termiņu samazināšanu, kas minēti 50. pantā un šā nolīguma 1. pielikuma VI papildinājumā, piemēros no dienas, kad Irākā stāsies spēkā attiecīgie tiesību akti par elektronisko iepirkumu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Līgumslēgšanas tiesības, ko piešķir iestādes, kas minētas 1. un 2. papildpielikumā saistībā ar naftas un gāzes pakalpojumu licencēšanu un licenču izsniegšanu dabas resursu izmantošanai, nav iekļautas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Šajā nolīgumā minētās procedūras neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai veiktu kādu no 2. papildpielikumā minētajām darbībām, ja šī darbība ir tieši pakļauta konkurencei tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Šā nolīguma II sadaļas V iedaļas II nodaļas noteikumi neattiecas uz Somijas Ālandu salām. |
| --- | --- |

4.

II papildinājums

Plašsaziņas līdzekļi, kuros jāpublicē informācija par iepirkumu

Irāka

Informāciju par iepirkumu paziņo Irākas oficiālajā laikrakstā.

Savienība

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

Informācijas sistēma Eiropas publiskajiem iepirkumiem: http://simap.europa.eu/index_lv.html

Beļģija

| — | Likumi, karaliskie noteikumi, ministriju noteikumi, ministriju cirkulāri – le Moniteur Belge |
| --- | --- |

—

Likumi, karaliskie noteikumi, ministriju noteikumi, ministriju cirkulāri – le Moniteur Belge

| — | Judikatūra – Pasicrisie |
| --- | --- |

—

Judikatūra – Pasicrisie

Bulgārija

| — | Normatīvie akti – Държавен вестник (valsts laikraksts) |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Държавен вестник (valsts laikraksts)

| — | Tiesu nolēmumi – www.sac.government.bg |
| --- | --- |

—

Tiesu nolēmumi – www.sac.government.bg

| — | Vispārīgie administratīvie nolēmumi un administratīvo aktu process – www.aop.bg un www.cpc.bg |
| --- | --- |

—

Vispārīgie administratīvie nolēmumi un administratīvo aktu process – www.aop.bg un www.cpc.bg

Čehijas Republika

| — | Normatīvie akti – Čehijas Republikas Likumu krājums |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Čehijas Republikas Likumu krājums

| — | Konkurences aizsardzības biroja lēmumi – Konkurences aizsardzības biroja lēmumu krājums |
| --- | --- |

—

Konkurences aizsardzības biroja lēmumi – Konkurences aizsardzības biroja lēmumu krājums

Dānija

| — | Normatīvie akti – Lovtidende |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Lovtidende

| — | Tiesu nolēmumi – Ugeskrift for Retsvaesen |
| --- | --- |

—

Tiesu nolēmumi – Ugeskrift for Retsvaesen

| — | Administratīvie nolēmumi un procedūras – Ministerialtidende |
| --- | --- |

—

Administratīvie nolēmumi un procedūras – Ministerialtidende

| — | Publiskā iepirkuma Apelācijas padomes lēmumi – Konkurrencerådets Dokumentation |
| --- | --- |

—

Publiskā iepirkuma Apelācijas padomes lēmumi – Konkurrencerådets Dokumentation

Vācija

| — | Normatīvie akti – Bundesanzeiger; Herausgeber: der Bundesminister der Justiz; Verlag: Bundesanzeiger |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Bundesanzeiger; Herausgeber: der Bundesminister der Justiz; Verlag: Bundesanzeiger

| — | Tiesu nolēmumi: Entscheidungsammlungen des Bundesverfassungsgerichts, Bundesgerichtshofs, Bundesverwaltungsgerichts, Bundesfinanzhofs sowie der Oberlandesgerichte |
| --- | --- |

—

Tiesu nolēmumi: Entscheidungsammlungen des Bundesverfassungsgerichts, Bundesgerichtshofs, Bundesverwaltungsgerichts, Bundesfinanzhofs sowie der Oberlandesgerichte

Igaunija

| — | Normatīvie akti un vispārējie administratīvie lēmumi – Riigi Teataja |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti un vispārējie administratīvie lēmumi – Riigi Teataja

| — | Igaunijas Augstākās tiesas nolēmumi – Riigi Teataja (3. daļa) |
| --- | --- |

—

Igaunijas Augstākās tiesas nolēmumi – Riigi Teataja (3. daļa)

Grieķija

| — | Εφημερίς της Κυβερνήσεως της Ελληνικής Δημοκρατίας (Grieķijas valdības oficiālais laikraksts) |
| --- | --- |

—

Εφημερίς της Κυβερνήσεως της Ελληνικής Δημοκρατίας (Grieķijas valdības oficiālais laikraksts)

Spānija

| — | Normatīvie akti – Boletín Oficial des Estado |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Boletín Oficial des Estado

| — | Tiesu nolēmumi – oficiāli nepublicē |
| --- | --- |

—

Tiesu nolēmumi – oficiāli nepublicē

Francija

| — | Normatīvie akti – Journal Officiel de la République française |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Journal Officiel de la République française

| — | Judikatūra – Recueil des arrêts du Conseil d'Etat |
| --- | --- |

—

Judikatūra – Recueil des arrêts du Conseil d'Etat

| — | Revue des marchés publics |
| --- | --- |

—

Revue des marchés publics

Īrija

| — | Normatīvie akti – Iris Oifigiuil (Īrijas valdības oficiālais laikraksts) |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Iris Oifigiuil (Īrijas valdības oficiālais laikraksts)

Itālija

| — | Normatīvie akti – Gazetta Ufficiale |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Gazetta Ufficiale

| — | Judikatūra – oficiāli nepublicē |
| --- | --- |

—

Judikatūra – oficiāli nepublicē

Kipra

| — | Normatīvie akti – Republikas valdības oficiālais laikraksts (Επίσημη Εφημερίδα της Δημοκρατίας) |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Republikas valdības oficiālais laikraksts (Επίσημη Εφημερίδα της Δημοκρατίας)

| — | Tiesu nolēmumi: Augstākās tiesas spriedumi – tipogrāfija (Αποφάσεις Ανωτάτου Δικαστηρίου 1999 – Τυπογραφείο της Δημοκρατίας) |
| --- | --- |

—

Tiesu nolēmumi: Augstākās tiesas spriedumi – tipogrāfija (Αποφάσεις Ανωτάτου Δικαστηρίου 1999 – Τυπογραφείο της Δημοκρατίας)

Luksemburga

| — | Normatīvie akti – Memorial |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Memorial

| — | Judikatūra – Pasicrisie |
| --- | --- |

—

Judikatūra – Pasicrisie

Ungārija

| — | Normatīvie akti – Magyar Közlöny (Ungārijas Republikas oficiālais laikraksts) |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Magyar Közlöny (Ungārijas Republikas oficiālais laikraksts)

| — | Judikatūra – Közbeszerzési Értesítő – a Közbeszerzések Tanácsa Hivatalos Lapja (Publiskā iepirkuma biļetens – Publiskā iepirkuma padomes oficiālais laikraksts) |
| --- | --- |

—

Judikatūra – Közbeszerzési Értesítő – a Közbeszerzések Tanácsa Hivatalos Lapja (Publiskā iepirkuma biļetens – Publiskā iepirkuma padomes oficiālais laikraksts)

Latvija

| — | Normatīvie akti – Latvijas Vēstnesis (oficiālais laikraksts) |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Latvijas Vēstnesis (oficiālais laikraksts)

Lietuva

| — | Normatīvie un administratīvie akti – Lietuvas Republikas oficiālais laikraksts (“Valstybės Žinios”) |
| --- | --- |

—

Normatīvie un administratīvie akti – Lietuvas Republikas oficiālais laikraksts (“Valstybės Žinios”)

| — | Tiesu nolēmumi, judikatūra – Lietuvas Augstākās tiesas biļetens “Teismų praktika”; Lietuvas Augstākās Administratīvās tiesas biļetens “Administracinių teismų praktika” |
| --- | --- |

—

Tiesu nolēmumi, judikatūra – Lietuvas Augstākās tiesas biļetens “Teismų praktika”; Lietuvas Augstākās Administratīvās tiesas biļetens “Administracinių teismų praktika”

Malta

| — | Normatīvie akti – valdības oficiālais laikraksts |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – valdības oficiālais laikraksts

Nīderlande

| — | Normatīvie akti – Nederlandse Staatscourant un/vai Staatsblad |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Nederlandse Staatscourant un/vai Staatsblad

| — | Judikatūra – oficiāli nepublicē |
| --- | --- |

—

Judikatūra – oficiāli nepublicē

Austrija

| — | Österreichisches Bundesgesetzblatt Amtsblatt zur Wiener Zeitung |
| --- | --- |

—

Österreichisches Bundesgesetzblatt Amtsblatt zur Wiener Zeitung

| — | Sammlung von Entscheidungen des Verfassungsgerichtshofes |
| --- | --- |

—

Sammlung von Entscheidungen des Verfassungsgerichtshofes

| — | Sammlung der Entscheidungen des Verwaltungsgerichtshofes – administrativrechtlicher und finanzrechtlicher Teil |
| --- | --- |

—

Sammlung der Entscheidungen des Verwaltungsgerichtshofes – administrativrechtlicher und finanzrechtlicher Teil

| — | Amtliche Sammlung der Entscheidungen des OGH in Zivilsachen |
| --- | --- |

—

Amtliche Sammlung der Entscheidungen des OGH in Zivilsachen

Polija

| — | Normatīvie akti – Dziennik Ustaw Rzeczypospolitej Polskiej (Polijas Republikas Likumu žurnāls) |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Dziennik Ustaw Rzeczypospolitej Polskiej (Polijas Republikas Likumu žurnāls)

| — | Tiesu nolēmumi, judikatūra – “Zamówienia publiczne w orzecznictwie. Wybrane orzeczenia zespołu arbitrów i Sądu Okręgowego w Warszawie” (Šķīrējtiesu un Varšavas apgabaltiesas spriedumu izlase) |
| --- | --- |

—

Tiesu nolēmumi, judikatūra – “Zamówienia publiczne w orzecznictwie. Wybrane orzeczenia zespołu arbitrów i Sądu Okręgowego w Warszawie” (Šķīrējtiesu un Varšavas apgabaltiesas spriedumu izlase)

Portugāle

| — | Normatīvie akti – Diário da República Portuguesa 1a Série A e 2a série |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Diário da República Portuguesa 1a Série A e 2a série

| — | Tiesu sistēmas publikācijas: Boletim do Ministério da Justiça |
| --- | --- |

—

Tiesu sistēmas publikācijas: Boletim do Ministério da Justiça

| — | Colectânea de Acordos do SupremoTribunal Administrativo |
| --- | --- |

—

Colectânea de Acordos do SupremoTribunal Administrativo

| — | Colectânea de Jurisprudencia Das Relações |
| --- | --- |

—

Colectânea de Jurisprudencia Das Relações

Rumānija

| — | Normatīvie akti – Monitorul Oficial al României (Rumānijas oficiālais laikraksts) |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Monitorul Oficial al României (Rumānijas oficiālais laikraksts)

| — | Tiesu nolēmumi, vispārīgie administratīvie nolēmumi un administratīvo aktu process – www.anrmap.ro |
| --- | --- |

—

Tiesu nolēmumi, vispārīgie administratīvie nolēmumi un administratīvo aktu process – www.anrmap.ro

Slovēnija

| — | Normatīvie akti – Uradni list Republike Slovenije (Slovēnijas Republikas oficiālais laikraksts) |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Uradni list Republike Slovenije (Slovēnijas Republikas oficiālais laikraksts)

| — | Tiesu nolēmumi – oficiāli nepublicē |
| --- | --- |

—

Tiesu nolēmumi – oficiāli nepublicē

Slovākija

| — | Normatīvie akti – Zbierka zákonov (Likumu krājums) |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – Zbierka zákonov (Likumu krājums)

| — | Tiesu nolēmumi – oficiāli nepublicē |
| --- | --- |

—

Tiesu nolēmumi – oficiāli nepublicē

Somija

| — | Suomen säädöskokoelma – Finlands författningssamling (Somijas likumu krājums) |
| --- | --- |

—

Suomen säädöskokoelma – Finlands författningssamling (Somijas likumu krājums)

Zviedrija

| — | Svensk Författningssamling (Zviedrijas likumu kodekss) |
| --- | --- |

—

Svensk Författningssamling (Zviedrijas likumu kodekss)

Apvienotā Karaliste

| — | Normatīvie akti – HM Stationery Office |
| --- | --- |

—

Normatīvie akti – HM Stationery Office

| — | Judikatūra – Law Reports |
| --- | --- |

—

Judikatūra – Law Reports

| — | Valsts iestādes – HM Stationery Office |
| --- | --- |

—

Valsts iestādes – HM Stationery Office

III papildinājums

Plašsaziņas līdzekļi, kuros jāpublicē paziņojumi

Irāka

Par konkursiem paziņo trijos valsts mēroga laikrakstos, tostarp Al-Sabah, kā arī iepirkuma iestādes tīmekļa vietnē. Tīmekļa vietnēs publicētajos paziņojumos ir dots kopsavilkums angļu valodā.

Pēc valsts iepirkuma portāla izveidošanas tajā publicēs arī paziņojumus par iepirkumu.

Savienība

Informācijas sistēma Eiropas publiskajiem iepirkumiem:http://simap.europa.eu/index_en.html

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

IV papildinājums

Paziņojums par paredzēto iepirkumu

Visos paziņojumos par paredzēto iepirkumu norāda šādu informāciju:

| 1. | Iepirkuma iestādes nosaukums un adrese un citas ziņas, kas nepieciešamas, lai sazinātos ar iepirkuma iestādi un iegūtu visus attiecīgos dokumentus, kas attiecas uz iepirkumu, un tā izmaksas un samaksas noteikumi, ja tādi paredzēti. |
| --- | --- |

1.

Iepirkuma iestādes nosaukums un adrese un citas ziņas, kas nepieciešamas, lai sazinātos ar iepirkuma iestādi un iegūtu visus attiecīgos dokumentus, kas attiecas uz iepirkumu, un tā izmaksas un samaksas noteikumi, ja tādi paredzēti.

| 2. | Iepirkuma apraksts, tostarp iepērkamo preču vai pakalpojumu veids un daudzums vai paredzamais daudzums gadījumā, ja to daudzums nav zināms. |
| --- | --- |

2.

Iepirkuma apraksts, tostarp iepērkamo preču vai pakalpojumu veids un daudzums vai paredzamais daudzums gadījumā, ja to daudzums nav zināms.

| 3. | Attiecībā uz atkārtotiem līgumiem un ja tas ir iespējams – paredzamais grafiks turpmākiem paziņojumiem par paredzēto iepirkumu. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz atkārtotiem līgumiem un ja tas ir iespējams – paredzamais grafiks turpmākiem paziņojumiem par paredzēto iepirkumu.

| 4. | Iespējamo variantu apraksts. |
| --- | --- |

4.

Iespējamo variantu apraksts.

| 5. | Preču vai pakalpojumu piegādes termiņš vai līguma darbības ilgums. |
| --- | --- |

5.

Preču vai pakalpojumu piegādes termiņš vai līguma darbības ilgums.

| 6. | Iepirkuma metode, ko izmantos, un informācija par to, vai ir paredzamas sarunas par iepirkumu vai elektroniska izsole. |
| --- | --- |

6.

Iepirkuma metode, ko izmantos, un informācija par to, vai ir paredzamas sarunas par iepirkumu vai elektroniska izsole.

| 7. | Attiecīgā gadījumā adrese un termiņš dalības pieteikumu iesniegšanai iepirkumā. |
| --- | --- |

7.

Attiecīgā gadījumā adrese un termiņš dalības pieteikumu iesniegšanai iepirkumā.

| 8. | Piedāvājumu iesniegšanas adrese un termiņš. |
| --- | --- |

8.

Piedāvājumu iesniegšanas adrese un termiņš.

| 9. | Valoda vai valodas, kādās var iesniegt / jāiesniedz piedāvājumi vai dalības pieteikumi, ja tā nav iepirkuma iestādes Puses oficiālā valoda. |
| --- | --- |

9.

Valoda vai valodas, kādās var iesniegt / jāiesniedz piedāvājumi vai dalības pieteikumi, ja tā nav iepirkuma iestādes Puses oficiālā valoda.

| 10. | Piegādātāju dalības noteikumu, ja tādi paredzēti, saraksts un īss apraksts, tostarp jebkuras prasības piegādātājiem attiecībā uz īpašu dokumentu vai sertifikātu iesniegšanu saistībā ar dalības noteikumiem, ja minētās prasības nav iekļautas konkursa dokumentācijā, kas vienlaikus ar paziņojumu par paredzēto iepirkumu ir pieejama visiem ieinteresētajiem piegādātājiem. |
| --- | --- |

10.

Piegādātāju dalības noteikumu, ja tādi paredzēti, saraksts un īss apraksts, tostarp jebkuras prasības piegādātājiem attiecībā uz īpašu dokumentu vai sertifikātu iesniegšanu saistībā ar dalības noteikumiem, ja minētās prasības nav iekļautas konkursa dokumentācijā, kas vienlaikus ar paziņojumu par paredzēto iepirkumu ir pieejama visiem ieinteresētajiem piegādātājiem.

| 11. | Ja saskaņā ar 47. pantu iepirkuma iestāde plāno izraudzīties ierobežotu skaitu atbilstošu piegādātāju, kurus uzaicinās iesniegt piedāvājumu, jebkurus ierobežojumus attiecībā uz piegādātāju skaitu, kuriem būs atļauts piedalīties konkursā. |
| --- | --- |

11.

Ja saskaņā ar 47. pantu iepirkuma iestāde plāno izraudzīties ierobežotu skaitu atbilstošu piegādātāju, kurus uzaicinās iesniegt piedāvājumu, jebkurus ierobežojumus attiecībā uz piegādātāju skaitu, kuriem būs atļauts piedalīties konkursā.

V papildinājums

Paziņojums ar uzaicinājumu ieinteresētajiem piegādātājiem pieteikties iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā

Visos paziņojumos ar uzaicinājumu ieinteresētajiem piegādātājiem pieteikties iekļaušanai daudzkārt lietojamā sarakstā iekļauj šādu informāciju:

| 1. | Preču vai pakalpojumu apraksts vai to kategorijas, kurām sarakstu var izmantot. |
| --- | --- |

1.

Preču vai pakalpojumu apraksts vai to kategorijas, kurām sarakstu var izmantot.

| 2. | Dalības nosacījumi, kuriem piegādātājiem jāatbilst, un metodes, ko iepirkuma iestāde izmantos, lai pārbaudītu, kādā mērā piegādātājs atbilst nosacījumiem. |
| --- | --- |

2.

Dalības nosacījumi, kuriem piegādātājiem jāatbilst, un metodes, ko iepirkuma iestāde izmantos, lai pārbaudītu, kādā mērā piegādātājs atbilst nosacījumiem.

| 3. | Iepirkuma iestādes nosaukums un adrese un citas ziņas, kas nepieciešamas, lai sazinātos ar iestādi un iegūtu visus attiecīgos dokumentus, kas attiecas uz sarakstu. |
| --- | --- |

3.

Iepirkuma iestādes nosaukums un adrese un citas ziņas, kas nepieciešamas, lai sazinātos ar iestādi un iegūtu visus attiecīgos dokumentus, kas attiecas uz sarakstu.

| 4. | Saraksta derīguma termiņš un tā pagarināšanas vai izbeigšanas līdzekļi vai, ja derīguma termiņš nav paredzēts, norāde uz to, kā tiks paziņots par saraksta izmantošanas izbeigšanu. |
| --- | --- |

4.

Saraksta derīguma termiņš un tā pagarināšanas vai izbeigšanas līdzekļi vai, ja derīguma termiņš nav paredzēts, norāde uz to, kā tiks paziņots par saraksta izmantošanas izbeigšanu.

VI papildinājums

Termiņi

| 1. | Iepirkuma iestāde, kura izmanto selektīvu konkursa procedūru, nosaka, ka dalības pieteikumu iesniegšanas termiņš principā nevar būt mazāks par 25 dienām no dienas, kad publicēts paziņojums par paredzēto iepirkumu. Ja iepirkuma iestādes pienācīgi pamatotas neatliekamības dēļ šos termiņus nav iespējams piemērot, šo termiņu var saīsināt mazākais līdz 10 dienām. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izņemot 3. punktā minētos noteikumus, iepirkuma iestāde nosaka, ka piedāvājumu iesniegšanas termiņš ir ne mazāks par 40 dienām no dienas, kad:






  a) | atklāta konkursa procedūras gadījumā ir publicēts paziņojums par paredzēto iepirkumu; vai |
| --- | --- | --- |

2.

a)

atklāta konkursa procedūras gadījumā ir publicēts paziņojums par paredzēto iepirkumu; vai

| b) | selektīvas konkursa procedūras gadījumā iestāde paziņo piegādātājiem, ka tie tiks uzaicināti iesniegt piedāvājumus neatkarīgi no tā, vai iestāde izdod daudzkārt lietojamu sarakstu. |
| --- | --- |

b)

selektīvas konkursa procedūras gadījumā iestāde paziņo piegādātājiem, ka tie tiks uzaicināti iesniegt piedāvājumus neatkarīgi no tā, vai iestāde izdod daudzkārt lietojamu sarakstu.

| 3. | Iepirkuma iestāde var saīsināt 2. punktā paredzēto piedāvājumu iesniegšanas termiņu mazākais līdz 10 dienām, ja:






  a) | iepirkuma iestāde ir publicējusi paziņojumu par plānoto iepirkumu saskaņā ar 45. panta 3. punktu vismaz 40 dienas, bet ne vairāk kā 12 mēnešus pirms paziņojuma par paredzēto iepirkumu publicēšanas, un paziņojumā par plānoto iepirkumu ir šāda informācija:






  i) | iepirkuma apraksts; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

iepirkuma iestāde ir publicējusi paziņojumu par plānoto iepirkumu saskaņā ar 45. panta 3. punktu vismaz 40 dienas, bet ne vairāk kā 12 mēnešus pirms paziņojuma par paredzēto iepirkumu publicēšanas, un paziņojumā par plānoto iepirkumu ir šāda informācija:

i)

iepirkuma apraksts;

| ii) | aptuveni datumi, līdz kuriem jāiesniedz piedāvājumi vai dalības pieteikumi; |
| --- | --- |

ii)

aptuveni datumi, līdz kuriem jāiesniedz piedāvājumi vai dalības pieteikumi;

| iii) | norāde, ka ieinteresētajiem piegādātājiem jāizsaka iepirkuma iestādei sava interese par iepirkumu; |
| --- | --- |

iii)

norāde, ka ieinteresētajiem piegādātājiem jāizsaka iepirkuma iestādei sava interese par iepirkumu;

| iv) | adrese, kurā var saņemt dokumentus, kas attiecas uz iepirkumu; un |
| --- | --- |

iv)

adrese, kurā var saņemt dokumentus, kas attiecas uz iepirkumu; un

| v) | visa pieejamā informācija, kas ir vajadzīga paziņojumam par paredzēto iepirkumu saskaņā ar IV papildinājumu; |
| --- | --- |

v)

visa pieejamā informācija, kas ir vajadzīga paziņojumam par paredzēto iepirkumu saskaņā ar IV papildinājumu;

| b) | attiecībā uz atkārtotu iepirkumu iepirkuma iestāde sākotnējā paziņojumā par paredzēto iepirkumu norāda, ka turpmākajos paziņojums tiks norādīti termiņi, kas balstīti uz šo punktu; vai |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz atkārtotu iepirkumu iepirkuma iestāde sākotnējā paziņojumā par paredzēto iepirkumu norāda, ka turpmākajos paziņojums tiks norādīti termiņi, kas balstīti uz šo punktu; vai

| c) | iepirkuma iestādes pienācīgi pamatotas neatliekamības dēļ šos termiņus nav iespējams piemērot. |
| --- | --- |

c)

iepirkuma iestādes pienācīgi pamatotas neatliekamības dēļ šos termiņus nav iespējams piemērot.

| 4. | Iepirkuma iestāde var saīsināt 2. punktā paredzēto piedāvājumu iesniegšanas termiņu līdz piecām dienām vienā no šādiem gadījumiem:






  a) | paziņojums par paredzēto iepirkumu publicēts, izmantojot elektroniskus sakaru līdzekļus; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

paziņojums par paredzēto iepirkumu publicēts, izmantojot elektroniskus sakaru līdzekļus;

| b) | visa konkursa dokumentācija ir pieejama elektroniski kopš dienas, kad publicēts paziņojums par paredzēto iepirkumu; |
| --- | --- |

b)

visa konkursa dokumentācija ir pieejama elektroniski kopš dienas, kad publicēts paziņojums par paredzēto iepirkumu;

| c) | iestāde pieņem piedāvājumus, izmantojot elektroniskus sakaru līdzekļus. |
| --- | --- |

c)

iestāde pieņem piedāvājumus, izmantojot elektroniskus sakaru līdzekļus.

| 5. | Piemērojot 4. punktu saistībā ar 3. punktu, piedāvājumu iesniegšanas termiņš, kas paredzēts 2. punktā, nekādā gadījumā netiek saīsināts līdz mazāk par 10 dienām no dienas, kad publicēts paziņojums par paredzēto iepirkumu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Neskarot citus šajā papildinājumā minētos termiņus, ja iepirkuma iestāde iegādājas komerciālas preces vai pakalpojumus, tā var saīsināt 2. punktā minēto piedāvājumu iesniegšanas termiņu mazākais līdz 13 dienām ar nosacījumu, ka iepirkuma iestāde, izmantojot elektroniskus sakaru līdzekļus, vienlaikus publicē gan paziņojumu par paredzēto iepirkumu, gan pilnīgu konkursa dokumentāciju. Turklāt, ja iestāde pieņem komerciālu preču vai pakalpojumu piedāvājumus, izmantojot elektroniskus sakaru līdzekļus, tā var saīsināt termiņu, kas noteikts saskaņā ar 2. punktu, līdz mazākais 10 dienām. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ja iepirkuma iestāde, uz kuru attiecas 2. pielikums, ir izraudzījusies visus vai ierobežotu skaitu atbilstošu piegādātāju, piedāvājumu iesniegšanas termiņu var noteikt, iepirkuma iestādei un izraudzītajiem piegādātājiem savstarpēji vienojoties. Vienošanās neesamības gadījumā šis termiņš nav īsāks par 10 dienām. |
| --- | --- |

7.

VII papildinājums

Paziņojumi par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu

Paziņojumā, kas minēts 55. panta 2. punktā, iekļauj vismaz šādu informāciju:

| a) | iepērkamo preču vai pakalpojumu apraksts; |
| --- | --- |

a)

iepērkamo preču vai pakalpojumu apraksts;

| b) | iepirkuma iestādes nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

b)

iepirkuma iestādes nosaukums un adrese;

| c) | sekmīgā piegādātāja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

c)

sekmīgā piegādātāja nosaukums un adrese;

| d) | sekmīgā piedāvājuma cena vai dārgākais un lētākais piedāvājums, kas ņemts vērā, piešķirot līgumslēgšanas tiesības; |
| --- | --- |

d)

sekmīgā piedāvājuma cena vai dārgākais un lētākais piedāvājums, kas ņemts vērā, piešķirot līgumslēgšanas tiesības;

| e) | piešķiršanas datums; |
| --- | --- |

e)

piešķiršanas datums;

| f) | izmantotā iepirkuma metode un – gadījumos, kad izmantota ierobežota konkursa procedūra – to apstākļu apraksts, kuri pamato ierobežota konkursa procedūras izmantojumu. |
| --- | --- |

f)

izmantotā iepirkuma metode un – gadījumos, kad izmantota ierobežota konkursa procedūra – to apstākļu apraksts, kuri pamato ierobežota konkursa procedūras izmantojumu.

VIII papildinājums

Konkursa dokumentācija

Kā minēts 49. panta 1. punktā, konkursa dokumentācijā, ja vien tas nav sniegts paziņojumā par paredzēto iepirkumu, iekļauj pilnīgu aprakstu par:

| a) | iepirkumu, tostarp iepērkamo preču vai pakalpojumu veidu un daudzumu, vai gadījumā, ja to daudzums nav zināms – paredzamo daudzumu un prasības, kas jāizpilda, tostarp visas tehniskās specifikācijas, atbilstības novērtējuma sertifikātu, plānus, rasējumus vai mācību materiālus; |
| --- | --- |

a)

iepirkumu, tostarp iepērkamo preču vai pakalpojumu veidu un daudzumu, vai gadījumā, ja to daudzums nav zināms – paredzamo daudzumu un prasības, kas jāizpilda, tostarp visas tehniskās specifikācijas, atbilstības novērtējuma sertifikātu, plānus, rasējumus vai mācību materiālus;

| b) | visiem piegādātāju dalības nosacījumiem, tostarp informācijas un to dokumentu sarakstu, kas piegādātajiem jāiesniedz saistībā ar dalību; |
| --- | --- |

b)

visiem piegādātāju dalības nosacījumiem, tostarp informācijas un to dokumentu sarakstu, kas piegādātajiem jāiesniedz saistībā ar dalību;

| c) | visiem vērtēšanas kritērijiem, kas jāņem vērā, piešķirot līgumslēgšanas tiesības, un minēto kritēriju relatīvo nozīmīgumu, izņemot gadījumus, kad vienīgais kritērijs ir cena; |
| --- | --- |

c)

visiem vērtēšanas kritērijiem, kas jāņem vērā, piešķirot līgumslēgšanas tiesības, un minēto kritēriju relatīvo nozīmīgumu, izņemot gadījumus, kad vienīgais kritērijs ir cena;

| d) | visām autentifikācijas un šifrēšanas prasībām vai citām iekārtām, kas saistītas ar informācijas saņemšanu elektroniskā veidā, ja iepirkuma iestāde veiks iepirkumu, izmantojot elektroniskos sakaru līdzekļus; |
| --- | --- |

d)

visām autentifikācijas un šifrēšanas prasībām vai citām iekārtām, kas saistītas ar informācijas saņemšanu elektroniskā veidā, ja iepirkuma iestāde veiks iepirkumu, izmantojot elektroniskos sakaru līdzekļus;

| e) | noteikumiem, saskaņā ar kuriem tiks veikta izsole, tostarp par to konkursa elementu identifikāciju, kas saistīti ar vērtēšanas kritērijiem, ja iepirkuma iestāde veiks elektronisku izsoli; |
| --- | --- |

e)

noteikumiem, saskaņā ar kuriem tiks veikta izsole, tostarp par to konkursa elementu identifikāciju, kas saistīti ar vērtēšanas kritērijiem, ja iepirkuma iestāde veiks elektronisku izsoli;

| f) | piedāvājumu atvēršanas datumu, laiku un vietu, ja piedāvājumi tiks atvērti publiski, un attiecīgā gadījumā – par personām, kas ir pilnvarotas tajā piedalīties; |
| --- | --- |

f)

piedāvājumu atvēršanas datumu, laiku un vietu, ja piedāvājumi tiks atvērti publiski, un attiecīgā gadījumā – par personām, kas ir pilnvarotas tajā piedalīties;

| g) | jebkuriem citiem noteikumiem, tostarp par samaksas noteikumiem un jebkuriem ierobežojumiem attiecībā uz piedāvājumu iesniegšanas līdzekļiem, piemēram, papīra formātā vai elektroniski; un |
| --- | --- |

g)

jebkuriem citiem noteikumiem, tostarp par samaksas noteikumiem un jebkuriem ierobežojumiem attiecībā uz piedāvājumu iesniegšanas līdzekļiem, piemēram, papīra formātā vai elektroniski; un

| h) | preču piegādes vai pakalpojumu sniegšanas datumiem. |
| --- | --- |

h)

preču piegādes vai pakalpojumu sniegšanas datumiem.

---

(*1)  Izņemot balss telefonijas, teleksa, radiotelefonijas, peidžeru sistēmu un satelītu pakalpojumus.

*1

(*2)  Izņemot līgumus par finanšu pakalpojumiem saistībā ar vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pārdošanu, pirkšanu vai pārvešanu un centrālās bankas pakalpojumus.

*2

(*3)  Izņemot arbitrāžas un mierizlīguma pakalpojumus.

*3

(*4)  Izņemot balss telefonijas, teleksa, radiotelefonijas, peidžeru sistēmu un satelītu pakalpojumus.

*4

(*5)  Izņemot līgumus par finanšu pakalpojumiem saistībā ar vērtspapīru vai citu finanšu instrumentu emisiju, pārdošanu, pirkšanu vai pārvešanu un centrālās bankas pakalpojumus. Somijā valsts iestāžu maksājumus (izdevumus) kārto ar konkrētas kredītiestādes (Postipankki Ltd) starpniecību vai caur Somijas pasta žiro sistēmu. Zviedrijā valsts iestāžu un tām veicamos maksājumus veic caur Zviedrijas pasta žiro sistēmu (Postgiro).

*5

Postipankki Ltd

Postgiro

(*6)  Izņemot arbitrāžas un samierināšanas pakalpojumus.

*6

---

2. PIELIKUMS

INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS

Intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma konvencijas, kas minētas 60. pantā

| 1. | Īstenojot mērķus, kas izklāstīti 60. pantā, Puses apliecina, ka tās piešķir lielu nozīmi pienākumiem, kas izriet no Parīzes Konvencijas par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību (Stokholmas akts, 1967. gads, kurā grozījumi izdarīti 1979. gadā). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nolīguma 60. panta 2. punkts attiecas uz šādām daudzpusējām konvencijām, kurām Irāka pievienojas un nodrošina no tām izrietošo saistību pienācīgu un efektīvu īstenošanu:






  2.1. | Nolīgums par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS nolīgums, 1994. gads); |
| --- | --- | --- |

2.

2.1.

Nolīgums par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS nolīgums, 1994. gads);

| 2.2. | Bernes Konvencija par literāro un mākslas darbu aizsardzību (1886. gads, pēdējie grozījumi izdarīti 1979. gadā); |
| --- | --- |

2.2.

Bernes Konvencija par literāro un mākslas darbu aizsardzību (1886. gads, pēdējie grozījumi izdarīti 1979. gadā);

| 2.3. | Protokols attiecībā uz Madrides nolīgumu par preču zīmju starptautisko reģistrāciju (1989. gads); |
| --- | --- |

2.3.

Protokols attiecībā uz Madrides nolīgumu par preču zīmju starptautisko reģistrāciju (1989. gads);

| 2.4. | Hāgas vienošanās par rūpniecisko dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas akts (1999. gads); |
| --- | --- |

2.4.

Hāgas vienošanās par rūpniecisko dizainparaugu starptautisko reģistrāciju Ženēvas akts (1999. gads);

| 2.5. | Līgums par sadarbību patentu jomā (Vašingtona, 1970. gads, jaunākie grozījumi izdarīti 2001. gadā); |
| --- | --- |

2.5.

Līgums par sadarbību patentu jomā (Vašingtona, 1970. gads, jaunākie grozījumi izdarīti 2001. gadā);

| 2.6. | Budapeštas Līgums par mikroorganismu deponēšanas starptautisko atzīšanu patentu izskatīšanas procedūras vajadzībām (1977. gads, grozījumi izdarīti 1980. gadā). |
| --- | --- |

2.6.

Budapeštas Līgums par mikroorganismu deponēšanas starptautisko atzīšanu patentu izskatīšanas procedūras vajadzībām (1977. gads, grozījumi izdarīti 1980. gadā).

| 3. | Nolīguma 60. panta 3. punkts attiecas uz šādām daudzpusējām konvencijām, kuras ievēro Irāka:






  3.1. | Romas Konvencija par izpildītāju, fonogrammu producentu un raidorganizāciju tiesību aizsardzību (1961. gads); |
| --- | --- | --- |

3.

3.1.

Romas Konvencija par izpildītāju, fonogrammu producentu un raidorganizāciju tiesību aizsardzību (1961. gads);

| 3.2. | Vispasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas līgums par autortiesībām – WCT (Ženēva, 1996. gads); |
| --- | --- |

3.2.

Vispasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas līgums par autortiesībām – WCT (Ženēva, 1996. gads);

| 3.3. | Vispasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas līgums par izpildījumu un fonogrammām – WPPT (Ženēva, 1996. gads); |
| --- | --- |

3.3.

Vispasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas līgums par izpildījumu un fonogrammām – WPPT (Ženēva, 1996. gads);

| 3.4. | Singapūras Līgums par preču zīmēm (2006. gads); |
| --- | --- |

3.4.

Singapūras Līgums par preču zīmēm (2006. gads);

| 3.5. | Līgums par likumiem par preču zīmēm (1994. gads); |
| --- | --- |

3.5.

Līgums par likumiem par preču zīmēm (1994. gads);

| 3.6. | Līgums par patentu tiesībām (Ženēva, 2000. gads); |
| --- | --- |

3.6.

Līgums par patentu tiesībām (Ženēva, 2000. gads);

| 3.7. | Starptautiskā konvencija par jaunu augu šķirņu aizsardzību (UPOV Ženēvas akts, 1991. gads). |
| --- | --- |

3.7.

Starptautiskā konvencija par jaunu augu šķirņu aizsardzību (UPOV Ženēvas akts, 1991. gads).

---

3. PIELIKUMS

INFORMĀCIJAS CENTRI

ES PUSE

| EIROPAS SAVIENĪBA | Eiropas Komisija – Tirdzniecības ģenerāldirektorāts |
| --- | --- |
| Pakalpojumu un ieguldījumu nodaļa |
| Rue de la Loi 170 |
| B-1000 BRUXELLES |

EIROPAS SAVIENĪBA

Eiropas Komisija – Tirdzniecības ģenerāldirektorāts

Pakalpojumu un ieguldījumu nodaļa

Rue de la Loi 170

B-1000 BRUXELLES

| E-pasts | : | TRADE-GATS-CONTACT-POINTS@ec.europa.eu |
| --- | --- | --- |

E-pasts

:

TRADE-GATS-CONTACT-POINTS@ec.europa.eu

AUSTRIJA

| Federālā ekonomikas un darba ministrija |
| --- |
| Daudzpusējās tirdzniecības politikas departaments – C2/11 |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Vienna |
| Austria |

Federālā ekonomikas un darba ministrija

Daudzpusējās tirdzniecības politikas departaments – C2/11

Stubenring 1

A-1011 Vienna

Austria

| Tālrunis | : | +43 171100 (papildu tālrunis 6915/5946) |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +43 17180508 |
| E-pasts | : | post@C211.bmwa.gv.at |

Tālrunis

:

+43 171100 (papildu tālrunis 6915/5946)

Telefakss

:

+43 17180508

E-pasts

:

post@C211.bmwa.gv.at

BEĻĢIJA

| Service public fédéral Economie, PME, |
| --- |
| Classes moyennes et Energie Direction générale du Potentiel économique |
| (Valsts federālais ekonomikas dienests, MVU, Pašnodarbinātības un enerģētikas direktorāts – Vispārējais ekonomiskais potenciāls) |
| Rue du Progrès, 50 |
| B-1210 Brussels |
| Belgium |

Service public fédéral Economie, PME,

Classes moyennes et Energie Direction générale du Potentiel économique

(Valsts federālais ekonomikas dienests, MVU, Pašnodarbinātības un enerģētikas direktorāts – Vispārējais ekonomiskais potenciāls)

Rue du Progrès, 50

B-1210 Brussels

Belgium

| Tālrunis | : | +322 2775111 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +322 2775311 |
| E-pasts | : | info-gats@economie.fgov.be |

Tālrunis

:

+322 2775111

Telefakss

:

+322 2775311

E-pasts

:

info-gats@economie.fgov.be

BULGĀRIJA

| Ārējās ekonomiskās politikas direktorāts |
| --- |
| Ekonomikas un enerģētikas ministrija |
| 12, Alexander Batenberg Str. |
| 1000 Sofia |
| Bulgaria |

Ārējās ekonomiskās politikas direktorāts

Ekonomikas un enerģētikas ministrija

12, Alexander Batenberg Str.

1000 Sofia

Bulgaria

| Tālrunis | : | +359 29407761
  +359 29407793 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +359 29814915 |
| E-pasts | : | wto.bulgaria@mee.government.bg |

Tālrunis

:

+359 29407761

+359 29407793

Telefakss

:

+359 29814915

E-pasts

:

wto.bulgaria@mee.government.bg

KIPRA

| Pastāvīgais sekretariāts |
| --- |
| Plānošanas birojs |
| Apellis and Nirvana corner |
| 1409 Nicosia |
| Cyprus |

Pastāvīgais sekretariāts

Plānošanas birojs

Apellis and Nirvana corner

1409 Nicosia

Cyprus

| Tālrunis | : | +357 22406801
  +357 22406852 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +357 22666810 |
| E-pasts | : | planning@cytanet.com.cy
  maria.philippou@planning.gov.cy |

Tālrunis

:

+357 22406801

+357 22406852

Telefakss

:

+357 22666810

E-pasts

:

planning@cytanet.com.cy

maria.philippou@planning.gov.cy

ČEHIJAS REPUBLIKA

| Rūpniecības un tirdzniecības ministrija |
| --- |
| Daudzpusējās un ES kopējās tirdzniecības politikas departaments |
| Politických vězňů 20 |
| Praha 1 |
| Czech Republic |

Rūpniecības un tirdzniecības ministrija

Daudzpusējās un ES kopējās tirdzniecības politikas departaments

Politických vězňů 20

Praha 1

Czech Republic

| Tālrunis | : | +420 224852012 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +420 224852656 |
| E-pasts | : | brennerova@mpo.cz |

Tālrunis

:

+420 224852012

Telefakss

:

+420 224852656

E-pasts

:

brennerova@mpo.cz

DĀNIJA

| Ārlietu ministrija |
| --- |
| Starptautiskā tirdzniecības politikas un uzņēmējdarbības nodaļa |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 Copenhagen K |
| Denmark |

Ārlietu ministrija

Starptautiskā tirdzniecības politikas un uzņēmējdarbības nodaļa

Asiatisk Plads 2

DK-1448 Copenhagen K

Denmark

| Tālrunis | : | +45 33920000 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +45 32540533 |
| E-pasts | : | hp@um.dk |

Tālrunis

:

+45 33920000

Telefakss

:

+45 32540533

E-pasts

:

hp@um.dk

IGAUNIJA

| Ekonomikas un sakaru ministrija |
| --- |
| 11 Harju street |
| 15072 Tallinn |
| Estonia |

Ekonomikas un sakaru ministrija

11 Harju street

15072 Tallinn

Estonia

| Tālrunis | : | +372 6397654
  +372 6256360 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +372 6313660 |
| E-pasts | : | services@mkm.ee |

Tālrunis

:

+372 6397654

+372 6256360

Telefakss

:

+372 6313660

E-pasts

:

services@mkm.ee

SOMIJA

| Ārlietu ministrija |
| --- |
| Ārējo ekonomisko attiecību departaments |
| EK kopējās tirdzniecības politikas nodaļa |
| PO Box 176 |
| 00161 Helsinki |
| Finland |

Ārlietu ministrija

Ārējo ekonomisko attiecību departaments

EK kopējās tirdzniecības politikas nodaļa

PO Box 176

00161 Helsinki

Finland

| Tālrunis | : | +358 916055528 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +358 916055599 |

Tālrunis

:

+358 916055528

Telefakss

:

+358 916055599

FRANCIJA

| Ministère de l’Economie, des Finances et de l’Emploi |
| --- |
| Direction générale du Trésor et de la Politique économique (DGTPE) |
| Service des Affaires multilatérales et du développement |
| Sous Direction Politique commerciale et Investissement |
| Bureau Services, Investissements et Propriété intellectuelle |
| 139 rue de Bercy (télédoc 233) |
| 75572 Paris Cédex 12 |
| France |

Ministère de l’Economie, des Finances et de l’Emploi

Direction générale du Trésor et de la Politique économique (DGTPE)

Service des Affaires multilatérales et du développement

Sous Direction Politique commerciale et Investissement

Bureau Services, Investissements et Propriété intellectuelle

139 rue de Bercy (télédoc 233)

75572 Paris Cédex 12

France

| Tālrunis | : | +33 144872030 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +33 153189655 |

Tālrunis

:

+33 144872030

Telefakss

:

+33 153189655

| Secrétariat général des affaires européennes |
| --- |
| 2, Boulevard Diderot |
| 75572 Paris Cédex 12 |

Secrétariat général des affaires européennes

2, Boulevard Diderot

75572 Paris Cédex 12

| Tālrunis | : | +33 144871013 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +33 144871261 |

Tālrunis

:

+33 144871013

Telefakss

:

+33 144871261

VĀCIJA

| Germany Trade and Invest (GTAI) |
| --- |
| Agrippastrasse 87-93 |
| 50676 Köln |
| Germany |

Germany Trade and Invest (GTAI)

Agrippastrasse 87-93

50676 Köln

Germany

| Tālrunis | : | +49 (221) 2057345 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +49 (221) 2057262 |
| E-pasts | : | zoll@gtai.de; trade@gtai.de |

Tālrunis

:

+49 (221) 2057345

Telefakss

:

+49 (221) 2057262

E-pasts

:

zoll@gtai.de; trade@gtai.de

GRIEĶIJA

| Ekonomikas un finanšu ministrija |
| --- |
| Ārējās tirdzniecības politikas direktorāts |
| 1 Kornarou Str. |
| 10563 Athens |
| Greece |

Ekonomikas un finanšu ministrija

Ārējās tirdzniecības politikas direktorāts

1 Kornarou Str.

10563 Athens

Greece

| Tālrunis | : | +30 2103286121, 3286126 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +30 2103286179 |

Tālrunis

:

+30 2103286121, 3286126

Telefakss

:

+30 2103286179

UNGĀRIJA

| Valsts attīstības un ekonomikas ministrija |
| --- |
| Tirdzniecības politikas departaments |
| Honvéd utca 13-15. |
| H-1055 Budapest |
| Hungary |

Valsts attīstības un ekonomikas ministrija

Tirdzniecības politikas departaments

Honvéd utca 13-15.

H-1055 Budapest

Hungary

| Tālrunis | : | +361 3367715 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +361 3367559 |
| E-pasts | : | kereskedelempolitika@gkm.gov.hu |

Tālrunis

:

+361 3367715

Telefakss

:

+361 3367559

E-pasts

:

kereskedelempolitika@gkm.gov.hu

ĪRIJA

| Department of Enterprise, Trade & Employment |
| --- |
| International Trade Section (WTO) |
| Earlsfort Centre |
| Hatch St. |
| Dublin 2 |
| Ireland |

Department of Enterprise, Trade & Employment

International Trade Section (WTO)

Earlsfort Centre

Hatch St.

Dublin 2

Ireland

| Tālrunis | : | +353 16312533 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +353 16312561 |

Tālrunis

:

+353 16312533

Telefakss

:

+353 16312561

ITĀLIJA

| Ministero degli Affari Esteri |
| --- |
| Piazzale della Farnesina, 1 |
| 00194 Rome |
| Italy |

Ministero degli Affari Esteri

Piazzale della Farnesina, 1

00194 Rome

Italy

Daudzpusējās ekonomiskās un finansiālās sadarbības ģenerāldirektorāts

PTO koordinācijas birojs

| Tālrunis | : | +39 0636914353 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +39 063242482 |
| E-pasts | : | dgce.omc@esteri.it |

Tālrunis

:

+39 0636914353

Telefakss

:

+39 063242482

E-pasts

:

dgce.omc@esteri.it

Eiropas integrācijas ģenerāldirektorāts

II birojs – ES ārējās attiecības

| Tālrunis | : | +39 0636912740 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +39 0636916703 |
| E-pasts | : | dgie2@esteri.it |

Tālrunis

:

+39 0636912740

Telefakss

:

+39 0636916703

E-pasts

:

dgie2@esteri.it

| Ministerio Attività Produttive |
| --- |
| Area per l’internazionalizzazione |
| Viale Boston, 25 |
| 00144 Rome |
| Italy |

Ministerio Attività Produttive

Area per l’internazionalizzazione

Viale Boston, 25

00144 Rome

Italy

Tirdzniecības politikas ģenerāldirektorāts

V nodaļa

| Tālrunis | : | +39 0659932589 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +39 0659932149 |
| E-pasts | : | polcom5@mincomes.it |

Tālrunis

:

+39 0659932589

Telefakss

:

+39 0659932149

E-pasts

:

polcom5@mincomes.it

LATVIJA

| Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- |
| Ārējo ekonomisko attiecību departaments |
| Ārējās tirdzniecības politikas nodaļa |
| Brivibas Str. 55 |
| RIGA, LV 1519 |
| Latvia |

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Ārējo ekonomisko attiecību departaments

Ārējās tirdzniecības politikas nodaļa

Brivibas Str. 55

RIGA, LV 1519

Latvia

| Tālrunis | : | +371 67013008 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +371 67280882 |
| E-pasts | : | pto@em.gov.lv |

Tālrunis

:

+371 67013008

Telefakss

:

+371 67280882

E-pasts

:

pto@em.gov.lv

LIETUVA

| Starptautisko ekonomikas organizāciju nodaļa |
| --- |
| Ārlietu ministrija |
| J. Tumo Vaizganto 2 |
| 2600 Vilnius |
| Lithuania |

Starptautisko ekonomikas organizāciju nodaļa

Ārlietu ministrija

J. Tumo Vaizganto 2

2600 Vilnius

Lithuania

| Tālrunis | : | +370 52362594
  +370 52362598 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +370 52362586 |
| E-pasts | : | teo.ed@urm.1t |

Tālrunis

:

+370 52362594

+370 52362598

Telefakss

:

+370 52362586

E-pasts

:

teo.ed@urm.1t

LUKSEMBURGA

| Ministère des Affaires Etrangères |
| --- |
| Direction des Relations Economiques Internationales |
| 6, rue de l’Ancien Athénée |
| L-1144 Luxembourg |
| Luxembourg |

Ministère des Affaires Etrangères

Direction des Relations Economiques Internationales

6, rue de l’Ancien Athénée

L-1144 Luxembourg

Luxembourg

| Tālrunis | : | +352 4782355 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +352 222048 |

Tālrunis

:

+352 4782355

Telefakss

:

+352 222048

MALTA

| Direktors |
| --- |
| Starptautisko ekonomisko attiecību direktorāts |
| Ekonomikas politikas nodaļa |
| Finanšu ministrija |
| St. Calcedonius Square |
| Floriana CMR02 |
| Malta |

Direktors

Starptautisko ekonomisko attiecību direktorāts

Ekonomikas politikas nodaļa

Finanšu ministrija

St. Calcedonius Square

Floriana CMR02

Malta

| Tālrunis | : | +356 21249359 |
| --- | --- | --- |
| Fakss | : | +356 21249355 |
| E-pasts | : | epd@gov.mt
  joseph.bugeja@gov.mt |

Tālrunis

:

+356 21249359

Fakss

:

+356 21249355

E-pasts

:

epd@gov.mt

joseph.bugeja@gov.mt

NĪDERLANDE

| Ekonomikas lietu ministrija |
| --- |
| Ārējo ekonomisko attiecību ģenerāldirektorāts |
| Tirdzniecības politikas un globalizācijas nodaļa (ALP: E/446) |
| P.O. Box 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| The Netherlands |

Ekonomikas lietu ministrija

Ārējo ekonomisko attiecību ģenerāldirektorāts

Tirdzniecības politikas un globalizācijas nodaļa (ALP: E/446)

P.O. Box 20101

2500 EC Den Haag

The Netherlands

| Tālrunis | : | +3170 3796451
  +3170 3796467 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +3170 3797221 |
| E-pasts | : | M.F.T.RiemslagBaas@MinEZ.nl |

Tālrunis

:

+3170 3796451

+3170 3796467

Telefakss

:

+3170 3797221

E-pasts

:

M.F.T.RiemslagBaas@MinEZ.nl

POLIJA

| Ekonomikas ministrija |
| --- |
| Tirdzniecības politikas departaments |
| Ul. Żurawia 4a |
| 00-507 Warsaw |
| Poland |

Ekonomikas ministrija

Tirdzniecības politikas departaments

Ul. Żurawia 4a

00-507 Warsaw

Poland

| Tālrunis | : | +48 226934826
  +48 226934856
  +48 226934808 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +48 226934018 |
| E-pasts | : | joanna.bek@mg.gov.pl |

Tālrunis

:

+48 226934826

+48 226934856

+48 226934808

Telefakss

:

+48 226934018

E-pasts

:

joanna.bek@mg.gov.pl

PORTUGĀLE

| Ekonomikas ministrija |
| --- |
| ICEP |
| Av. 5 de Outubro, 101 |
| 1050-051 Lisbon |
| Portugal |

Ekonomikas ministrija

ICEP

Av. 5 de Outubro, 101

1050-051 Lisbon

Portugal

| Tālrunis | : | +351 217909500 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +351 217909581 |
| E-pasts | : | informação@icep.pt |

Tālrunis

:

+351 217909500

Telefakss

:

+351 217909581

E-pasts

:

informação@icep.pt

| Ārlietu ministrija |
| --- |
| Kopienas lietu ģenerāldirektorāts (DGAC) |
| R da Cova da Moura 1 |
| 1350-11 Lisbon |
| Portugal |

Ārlietu ministrija

Kopienas lietu ģenerāldirektorāts (DGAC)

R da Cova da Moura 1

1350-11 Lisbon

Portugal

| Tālrunis | : | +351 213935500 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +351 213954540 |

Tālrunis

:

+351 213935500

Telefakss

:

+351 213954540

RUMĀNIJA

| Ekonomikas, tirdzniecības un uzņēmējdarbības vides ministrija |
| --- |
| Ārējās tirdzniecības departaments |
| Str. Ion Campineanu nr. 16 |
| Sector 1 |
| Bucharest |
| Romania |

Ekonomikas, tirdzniecības un uzņēmējdarbības vides ministrija

Ārējās tirdzniecības departaments

Str. Ion Campineanu nr. 16

Sector 1

Bucharest

Romania

| Tālrunis | : | +40 224010558
  +40 213150906 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +40 214010594
  +40 213150581 |
| E-pasts | : | dgre@dce.gov.ro |

Tālrunis

:

+40 224010558

+40 213150906

Telefakss

:

+40 214010594

+40 213150581

E-pasts

:

dgre@dce.gov.ro

SLOVĀKIJA

| Slovākijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- |
| Tirdzniecības un patērētāju aizsardzības direktorāts |
| Tirdzniecības politikas departaments |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Slovak Republic |

Slovākijas Republikas Ekonomikas ministrija

Tirdzniecības un patērētāju aizsardzības direktorāts

Tirdzniecības politikas departaments

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Slovak Republic

| Tālrunis | : | +421 248547110 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +421 248543116 |

Tālrunis

:

+421 248547110

Telefakss

:

+421 248543116

SLOVĒNIJA

| Slovēnijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- |
| Ārējo ekonomisko attiecību direktorāts |
| Kotnikova 5 |
| 1000 Ljubljana |
| Slovenia |

Slovēnijas Republikas Ekonomikas ministrija

Ārējo ekonomisko attiecību direktorāts

Kotnikova 5

1000 Ljubljana

Slovenia

| Tālrunis | : | +386 14003542 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +386 14003611 |
| E-pasts | : | jozica.frelih@gov.si |
| Interneta adrese | : | www.mg-rs.si |

Tālrunis

:

+386 14003542

Telefakss

:

+386 14003611

E-pasts

:

jozica.frelih@gov.si

Interneta adrese

:

www.mg-rs.si

SPĀNIJA

| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- |
| Secretaría de Estado de Turismo y Comercio |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Comercio Internacional de Servicios |
| Paseo de la Castellana 162 |
| 28046 Madrid |
| España |

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría de Estado de Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Comercio Internacional de Servicios

Paseo de la Castellana 162

28046 Madrid

España

| Tālrunis | : | +34 913493781 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +34 913495226 |
| E-pasts | : | sgcominser.sscc@mcx.es |

Tālrunis

:

+34 913493781

Telefakss

:

+34 913495226

E-pasts

:

sgcominser.sscc@mcx.es

ZVIEDRIJA

| National Board of Trade |
| --- |
| Department for WTO and Developments in Trade |
| Box 6803 |
| 113 86 Stockholm |
| Sweden |

National Board of Trade

Department for WTO and Developments in Trade

Box 6803

113 86 Stockholm

Sweden

| Tālrunis | : | +46 (0) 8 690 48 00 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +46 (0) 8 30 67 59 |
| E-pasts | : | registrator@kommers.se |
| Interneta adrese | : | http://www.kommers.se |

Tālrunis

:

+46 (0) 8 690 48 00

Telefakss

:

+46 (0) 8 30 67 59

E-pasts

:

registrator@kommers.se

Interneta adrese

:

http://www.kommers.se

| Ministry for Foreign Affairs |
| --- |
| Department:UD-IH |
| 103 39 Stockholm |
| Sweden |

Ministry for Foreign Affairs

Department:UD-IH

103 39 Stockholm

Sweden

| Tālrunis | : | +46 (0) 8 405 10 00 |
| --- | --- | --- |
| Telefakss | : | +46 (0) 8 723 11 76 |
| E-pasts | : | registrator@foreign.ministry.se |
| Interneta adrese | : | http://www.sweden.gov.se/ |

Tālrunis

:

+46 (0) 8 405 10 00

Telefakss

:

+46 (0) 8 723 11 76

E-pasts

:

registrator@foreign.ministry.se

Interneta adrese

:

http://www.sweden.gov.se/

APVIENOTĀ KARALISTE

| Department for Business Enterprise & Regulatory Reform |
| --- |
| Trade Policy Unit |
| Bay 4127 |
| 1 Victoria Street |
| London |
| SW1H 0ET |
| England |
| United Kingdom |

Department for Business Enterprise & Regulatory Reform

Trade Policy Unit

Bay 4127

1 Victoria Street

London

SW1H 0ET

England

United Kingdom

| Tālrunis | : | +44 2072155922 |
| --- | --- | --- |
| Fakss | : | +44 2072152235 |
| E-pasts | : | A133servicesEWT@berr.gsi.gov.uk |
| Interneta adrese | : | www.berr.gov.uk/europeantrade/key-trade-issues-gats/page22732/html |

Tālrunis

:

+44 2072155922

Fakss

:

+44 2072152235

E-pasts

:

A133servicesEWT@berr.gsi.gov.uk

Interneta adrese

:

www.berr.gov.uk/europeantrade/key-trade-issues-gats/page22732/html

---

4. PIELIKUMS

PIEZĪMES UN PAPILDU NOSACĪJUMI

Attiecībā uz 23. PANTU

2.   punkts

Šī iedaļa neattiecas uz ieguldījumu aizsardzību, izņemot režīmu, kas izriet no 25. panta, tostarp strīdu risināšanas procedūrām starp ieguldītajiem un valsti.

Attiecībā uz 24. PANTU

| 1. | Juridisku personu kontrolē cita juridiska persona, ja šai juridiskajai personai ir pilnvaras iecelt vairākumu direktoru vai citādi likumīgi virzīt tās darbības. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Attiecībā uz juridisku personu apzīmējumi “izveide” un “iegūšana” jāsaprot arī kā kapitāla līdzdalība juridiskā personā ar nolūku nodibināt vai uzturēt ilgstošus ekonomiskus sakarus. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz 25. PANTU

1.   punkts

No šā noteikuma ir izslēgts režīms, kas izriet no Savienības saistībām par pakalpojumu sniegšanu, ko veic līgumpakalpojumu sniedzēji un neatkarīgi profesionāļi. No šā noteikuma ir izslēgts arī režīms, kas izriet no nolīgumiem, ko noslēgusi Savienība vai tās dalībvalstis un kuros paredzēta savstarpēja atzīšana saskaņā ar GATS VII pantu.

2.   punkts

Irāka var izpildīt šīs daļas prasības, piešķirot Savienības pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem vai nu formāli identisku, vai formāli atšķirīgu režīmu no tā, kādu tā piešķir līdzīgiem saviem pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem. Formāli identisks vai formāli atšķirīgs režīms uzskatāms par mazāk labvēlīgu, ja tas izmaina konkurences apstākļus par labu Irākas pakalpojumiem vai pakalpojumu sniedzējiem salīdzinājumā ar līdzīgiem Savienības pakalpojumiem, pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un ieguldītājiem.

3.   punkts

Lielākas noteiktības labad paziņojums būtu jāadresē Tirdzniecības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoram vai tā pienākumu pārņēmējam.

Attiecībā uz 29. PANTU

4.   punkts

Tas, ka tiek prasīta vīza, nav uzskatāms par minēto labumu likvidēšanu vai mazināšanu.

Attiecībā uz 60. PANTU

1.   punkts

Šajā nolīgumā intelektuālā īpašuma tiesības ietver autortiesības, tostarp autortiesības uz datorprogrammām un datubāzēm, sui generis tiesības uz datubāzēm, kas nav oriģinālās datubāzes, un tiesības, kas saistītas ar autortiesībām, patentiem, preču zīmēm, tirdzniecības nosaukumiem, ciktāl tās tiek aizsargātas kā ekskluzīvas īpašuma tiesības attiecīgajos vietējos tiesību aktos, dizainparaugiem, integrālshēmu konfigurācijas shēmām (topogrāfiju), ģeogrāfiskām norādēm, tostarp cilmes vietas nosaukumiem, izcelsmes norādēm, augu šķirnēm, nepieejamas informācijas aizsardzību un aizsardzību pret negodīgu konkurenci, kā minēts 10.a pantā Parīzes Konvencijā par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību (Stokholmas akts, 1967. gads).

Attiecībā uz 1. PIELIKUMA I papildinājuma 1. papildpielikumu

| 1. | Apzīmējums “dalībvalstu līgumslēdzējas iestādes” attiecas arī uz jebkurām iestādēm, kas pakļautas kādas dalībvalsts līgumslēdzējai iestādei, ja tai nav atsevišķas juridiskas personas statusa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Attiecībā uz iepirkumu, ko veic Savienības iestādes un centrālās pārvaldes iestādes aizsardzības un drošības jomā, tas attiecas vienīgi uz zema riska un nemilitāriem materiāliem, kuri ietverti sarakstā, kas iekļauts Savienības saistībās šā nolīguma 1. pielikumā. |
| --- | --- |

2.

---

EIROPAS SAVIENĪBAS VIENPUSĒJĀ DEKLARĀCIJA PAR 96. PANTU (SADARBĪBA MUITAS UN NODOKĻU JOMĀ)

Savienība deklarē, ka dalībvalstis uzņemas 96. pantā (Sadarbība muitas un nodokļu jomā) paredzētās saistības tikai tiktāl, ciktāl tās ir apņēmušās ievērot šos labas pārvaldības principus nodokļu jomā Savienības līmenī.

---

LĒMUMI

| 31.7.2012 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 204/131 |
| --- | --- | --- | --- |

31.7.2012

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 204/131

---

EIROPADOMES LĒMUMS

(2012. gada 11. jūlijs),

ar ko groza statusu, kas Majotai piešķirts attiecībā uz Eiropas Savienību

(2012/419/ES)

EIROPADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 355. panta 6. punktu,

ņemot vērā Francijas Republikas ierosinājumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 355. panta 6. punkts ļauj Eiropadomei pēc attiecīgās dalībvalsts ierosinājuma un pēc apspriešanās ar Komisiju vienprātīgi pieņemt lēmumu, ar kuru groza statusu, kas attiecībā uz Savienību ir piešķirts Dānijas, Francijas vai Nīderlandes zemēm vai teritorijām, kas uzskaitītas minētā panta 1. un 2. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 355. panta 6. punkts ļauj Eiropadomei pēc attiecīgās dalībvalsts ierosinājuma un pēc apspriešanās ar Komisiju vienprātīgi pieņemt lēmumu, ar kuru groza statusu, kas attiecībā uz Savienību ir piešķirts Dānijas, Francijas vai Nīderlandes zemēm vai teritorijām, kas uzskaitītas minētā panta 1. un 2. punktā.

| (2) | Francijas Republika (turpmāk “Francija”) ar tās prezidenta 2011. gada 26. oktobra vēstuli Eiropadomei iesniedza lūgumu pieņemt šādu lēmumu, lai Majota, kuras statuss pašlaik ir ar Eiropas Savienību asociēta aizjūras zeme un teritorija, iegūtu Eiropas Savienības tālākā reģiona statusu Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(2)

Francijas Republika (turpmāk “Francija”) ar tās prezidenta 2011. gada 26. oktobra vēstuli Eiropadomei iesniedza lūgumu pieņemt šādu lēmumu, lai Majota, kuras statuss pašlaik ir ar Eiropas Savienību asociēta aizjūras zeme un teritorija, iegūtu Eiropas Savienības tālākā reģiona statusu Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. panta nozīmē.

| (3) | Francija iesniedza savu lūgumu, ievērojot Majotas iedzīvotāju izvēli pakāpeniski pietuvoties pamatteritorijai, ko apstiprināja 2009. gada 29. marta referenduma rezultāti, 95,2 % no Majotas vēlētājiem nobalsojot par to, lai Majotai piešķirtu departamenta statusu. Kopš 2011. gada 31. marta Majota ir Francijas 101. departaments un Francijas 5. aizjūras departaments. |
| --- | --- |

(3)

Francija iesniedza savu lūgumu, ievērojot Majotas iedzīvotāju izvēli pakāpeniski pietuvoties pamatteritorijai, ko apstiprināja 2009. gada 29. marta referenduma rezultāti, 95,2 % no Majotas vēlētājiem nobalsojot par to, lai Majotai piešķirtu departamenta statusu. Kopš 2011. gada 31. marta Majota ir Francijas 101. departaments un Francijas 5. aizjūras departaments.

| (4) | Majotas ekonomiskais, strukturāli sociālais un ģeogrāfiskais stāvoklis atbilst visiem LESD 349. pantā minētajiem kritērijiem, kas attiecas uz tālāko reģionu minētā panta nozīmē. LESD 349. pantā vajadzētu iekļaut atsauci uz Majotu, lai uz to pilnībā varētu attiecināt minēto pantu, kā arī LESD 355. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(4)

Majotas ekonomiskais, strukturāli sociālais un ģeogrāfiskais stāvoklis atbilst visiem LESD 349. pantā minētajiem kritērijiem, kas attiecas uz tālāko reģionu minētā panta nozīmē. LESD 349. pantā vajadzētu iekļaut atsauci uz Majotu, lai uz to pilnībā varētu attiecināt minēto pantu, kā arī LESD 355. panta 1. punktu.

| (5) | Majotas statusa maiņai attiecībā uz Savienību – atbildot uz Majotas iedzīvotāju demokrātiski pausto lūgumu – vajadzētu būt saskaņotam posmam, lai Majota iegūtu pamatteritorijai līdzīgu statusu, |
| --- | --- |

(5)

Majotas statusa maiņai attiecībā uz Savienību – atbildot uz Majotas iedzīvotāju demokrātiski pausto lūgumu – vajadzētu būt saskaņotam posmam, lai Majota iegūtu pamatteritorijai līdzīgu statusu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No 2014. gada 1. janvāra Majota vairs nav aizjūras zeme un teritorija, kurai piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) ceturtajā daļā minētos noteikumus, un iegūst tālākā reģiona statusu LESD 349. panta nozīmē.

2. pants

LESD groza šādi:

| 1) | LESD 349. panta pirmajā daļā aiz vārda “Martinikas” iekļauj vārdu “Majotas”; |
| --- | --- |

1)

LESD 349. panta pirmajā daļā aiz vārda “Martinikas” iekļauj vārdu “Majotas”;

| 2) | LESD 355. panta 1. punktā aiz vārda “Martinikai” iekļauj vārdu “Majotai”; |
| --- | --- |

2)

LESD 355. panta 1. punktā aiz vārda “Martinikai” iekļauj vārdu “Majotai”;

| 3) | II pielikumā svītro sesto ievilkumu. |
| --- | --- |

3)

II pielikumā svītro sesto ievilkumu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Briselē, 2012. gada 11. jūlijā

Eiropadomes vārdā –

priekšsēdētājs

H. VAN ROMPUY

---