# Az Európai Unió L 206/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.206.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 206 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. augusztus 2. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.206.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 206

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. augusztus 2.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | | 2012/453/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. július 10.) az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontjáról | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 705/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. augusztus 1.) az afganisztáni helyzet tekintetében bizonyos személyek, csoportok, vállalkozások és szervezetek elleni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 753/2011/EU rendelet 11. cikke (4) bekezdésének végrehajtásáról | 5 |
| | * | A Bizottság 706/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. augusztus 1.) az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 175. alkalommal történő módosításáról | 7 |
| | | A Bizottság 707/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. augusztus 1.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 9 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács 2012/454/KKBP végrehajtási határozata (2012. augusztus 1.) az afganisztáni helyzetre tekintettel egyes személyekkel, csoportokkal, vállalkozásokkal és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/486/KKBP határozat végrehajtásáról | 11 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

2012/453/EU

*

A Tanács határozata (2012. július 10.) az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontjáról

1

RENDELETEK

*

A Tanács 705/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. augusztus 1.) az afganisztáni helyzet tekintetében bizonyos személyek, csoportok, vállalkozások és szervezetek elleni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 753/2011/EU rendelet 11. cikke (4) bekezdésének végrehajtásáról

5

*

A Bizottság 706/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. augusztus 1.) az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 175. alkalommal történő módosításáról

7

A Bizottság 707/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. augusztus 1.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

9

HATÁROZATOK

*

A Tanács 2012/454/KKBP végrehajtási határozata (2012. augusztus 1.) az afganisztáni helyzetre tekintettel egyes személyekkel, csoportokkal, vállalkozásokkal és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/486/KKBP határozat végrehajtásáról

11

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 98/10/COL határozata (2010. március 24.) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak az állami támogatás szabályainak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló új fejezet beiktatása révén, nyolcvanegyedik alkalommal történő módosításáról | 13 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 98/10/COL határozata (2010. március 24.) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak az állami támogatás szabályainak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló új fejezet beiktatása révén, nyolcvanegyedik alkalommal történő módosításáról

13

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelethez (HL L 277., 2005.10.21.) | 23 |
| | * | Helyesbítés a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) vezetőjének kinevezéséről szóló, 2012. július 3-i EU BAM Rafah/1/2012 politikai és biztonsági bizottsági határozathoz (HL L 186., 2012.7.14.) | 24 |
| | * | Helyesbítés az 1702/2003/EK rendelet módosításáról, a tagállamok által kiadható, korlátozott időtartamú jóváhagyások időtartamának tekintetében című, 2006. május 8-i 706/2006/EK bizottsági rendelethez (HL L 122., 2006.5.9.) | 24 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelethez (HL L 277., 2005.10.21.)

(HL L 277., 2005.10.21.)

23

*

Helyesbítés a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) vezetőjének kinevezéséről szóló, 2012. július 3-i EU BAM Rafah/1/2012 politikai és biztonsági bizottsági határozathoz (HL L 186., 2012.7.14.)

(HL L 186., 2012.7.14.)

24

*

Helyesbítés az 1702/2003/EK rendelet módosításáról, a tagállamok által kiadható, korlátozott időtartamú jóváhagyások időtartamának tekintetében című, 2006. május 8-i 706/2006/EK bizottsági rendelethez (HL L 122., 2006.5.9.)

(HL L 122., 2006.5.9.)

24

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2.8.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/1

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. július 10.)

az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosításával kapcsolatban képviselendő álláspontjáról

(2012/453/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről szóló, 1994. november 28-i 2894/94/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 1. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hálózati szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló, 2009. október 19-i 976/2009/EK bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba (3) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás). |
| --- | --- |

(1)

A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hálózati szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló, 2009. október 19-i 976/2009/EK bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba (3) (a továbbiakban: az EGT-megállapodás).

| (2) | A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közösségi intézmények és szervek számára a tagállamok téradatkészleteihez és -szolgáltatásaihoz összehangolt feltételekkel biztosított hozzáférés tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. március 29-i 268/2010/EU bizottság rendeletet (4) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közösségi intézmények és szervek számára a tagállamok téradatkészleteihez és -szolgáltatásaihoz összehangolt feltételekkel biztosított hozzáférés tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. március 29-i 268/2010/EU bizottság rendeletet (4) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (3) | A 976/2009/EK rendeletnek a letöltési szolgáltatások és az átalakítási szolgáltatások tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. november 23-i 1088/2010/EU bizottsági rendeletet (5) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(3)

A 976/2009/EK rendeletnek a letöltési szolgáltatások és az átalakítási szolgáltatások tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. november 23-i 1088/2010/EU bizottsági rendeletet (5) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (4) | A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitására vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló, 2010. november 23-i 1089/2010/EU bizottsági rendeletet (6) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(4)

A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitására vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló, 2010. november 23-i 1089/2010/EU bizottsági rendeletet (6) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (5) | A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitására vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 1089/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. február 4-i 102/2011/EU bizottsági rendeletet (7) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(5)

A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitására vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 1089/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. február 4-i 102/2011/EU bizottsági rendeletet (7) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (6) | Az EGT-megállapodás XX. Mellékletét (Környezet) ezért megfelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az EGT-megállapodás XX. Mellékletét (Környezet) ezért megfelően módosítani kell.

| (7) | Az Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontjának a csatolt határozattervezeten kell alapulnia, |
| --- | --- |

(7)

Az Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban képviselendő álláspontjának a csatolt határozattervezeten kell alapulnia,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Uniónak az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XX. mellékletének (Környezet) tervezett módosításával kapcsolatosan képviselendő álláspontja az e határozathoz csatolt EGT vegyes bizottsági határozattervezeten alapszik.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. július 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

V. SHIARLY

---

(1)  HL L 305., 1994.11.30., 6. o.

1

(2)  HL L 274., 2009.10.20., 9. o.

2

(3)  HL L 1., 1994.1.3., 3. o.

3

(4)  HL L 83., 2010.3.30., 8. o.

4

(5)  HL L 323., 2010.12.8., 1. o.

5

(6)  HL L 323., 2010.12.8., 11. o.

6

(7)  HL L 31., 2011.2.5., 13. o.

7

---

TERVEZET

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG .../2012 HATÁROZATA

(...)

az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XX. mellékletének (Környezet) módosításáról

AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás XX. mellékletét a [...]-i [.../...] EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás XX. mellékletét a [...]-i [.../...] EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.

| (2) | A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hálózati szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló, 2009. október 19-i 976/2009/EK bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(2)

A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hálózati szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló, 2009. október 19-i 976/2009/EK bizottsági rendeletet (2) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (3) | A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közösségi intézmények és szervek számára a tagállamok téradatkészleteihez és -szolgáltatásaihoz összehangolt feltételekkel biztosított hozzáférés tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. március 29-i 268/2010/EU bizottság rendeletet (3) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(3)

A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közösségi intézmények és szervek számára a tagállamok téradatkészleteihez és -szolgáltatásaihoz összehangolt feltételekkel biztosított hozzáférés tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2010. március 29-i 268/2010/EU bizottság rendeletet (3) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (4) | A 976/2009/EK rendeletnek a letöltési szolgáltatások és az átalakítási szolgáltatások tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. november 23-i 1088/2010/EU bizottsági rendeletet (4) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(4)

A 976/2009/EK rendeletnek a letöltési szolgáltatások és az átalakítási szolgáltatások tekintetében történő módosításáról szóló, 2010. november 23-i 1088/2010/EU bizottsági rendeletet (4) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (5) | A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitására vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló, 2010. november 23-i 1089/2010/EU bizottsági rendeletet (5) bele kell foglalni a megállapodásba. |
| --- | --- |

(5)

A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitására vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló, 2010. november 23-i 1089/2010/EU bizottsági rendeletet (5) bele kell foglalni a megállapodásba.

| (6) | A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitására vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 1089/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. február 4-i 102/2011/EU bizottsági rendeletet (6) bele kell foglalni a megállapodásba, |
| --- | --- |

(6)

A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitására vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 1089/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2011. február 4-i 102/2011/EU bizottsági rendeletet (6) bele kell foglalni a megállapodásba,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A megállapodás XX. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1j. pont (2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a) és b) kiigazításának helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | Az EFTA-államok tekintetében a 6. cikk a) pontjában és b) pontjában, valamint a 7. cikk (3) bekezdésében megszabott határidők úgy értendőek, hogy további hároméves időszakot foglalnak magukban. |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1j. pont (2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv) a) és b) kiigazításának helyébe a következő szöveg lép:

„a)

Az EFTA-államok tekintetében a 6. cikk a) pontjában és b) pontjában, valamint a 7. cikk (3) bekezdésében megszabott határidők úgy értendőek, hogy további hároméves időszakot foglalnak magukban.

| b) | Az EFTA-államok tekintetében a 21. cikk (2) és (3) bekezdésében, valamint a 24. cikk (1) bekezdésében említett dátumok úgy értendők, hogy további hároméves időszakot foglalnak magukban.” |
| --- | --- |

b)

Az EFTA-államok tekintetében a 21. cikk (2) és (3) bekezdésében, valamint a 24. cikk (1) bekezdésében említett dátumok úgy értendők, hogy további hároméves időszakot foglalnak magukban.”

| 2. | A 1jb. pont (2009/442/EK bizottsági határozat) a következő kiigazítással egészül ki:
  „A határozat rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában az alábbi kiigazításokkal kell értelmezni:






  a) | Az EFTA-államok tekintetében a 11. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett év megegyezik a 18. cikkben említett, az EFTA-államokra vonatkozóan kiigazított évvel. |
| --- | --- | --- |

2.

A 1jb. pont (2009/442/EK bizottsági határozat) a következő kiigazítással egészül ki:

„A határozat rendelkezéseit e megállapodás alkalmazásában az alábbi kiigazításokkal kell értelmezni:

a)

Az EFTA-államok tekintetében a 11. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett év megegyezik a 18. cikkben említett, az EFTA-államokra vonatkozóan kiigazított évvel.

| b) | Az EFTA-államok tekintetében a 18. cikkben említett dátum úgy értendő, hogy további hároméves időszakot foglalnak magukban.” |
| --- | --- |

b)

Az EFTA-államok tekintetében a 18. cikkben említett dátum úgy értendő, hogy további hároméves időszakot foglalnak magukban.”

| 3. | A melléklet az 1jb. pont (2009/442/EK bizottsági határozat) után a következő szöveggel egészül ki:






  „1jc. | 32009 R 0976: A Bizottság 976/2009/EK rendelete (2009. október 19.) a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek hálózati szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról (HL L 274., 2009.10.20., 9. o.), az alábbi módosítással:






  — | 32010 R 1088: A Bizottság 1088/2010/EU rendelete (2010. november 23.) (HL L 323., 2010.12.8., 1. o.). |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A melléklet az 1jb. pont (2009/442/EK bizottsági határozat) után a következő szöveggel egészül ki:

„1jc.

32009 R 0976: A Bizottság 976/2009/EK rendelete (2009. október 19.) a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek hálózati szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról (HL L 274., 2009.10.20., 9. o.), az alábbi módosítással:

—

32010 R 1088: A Bizottság 1088/2010/EU rendelete (2010. november 23.) (HL L 323., 2010.12.8., 1. o.).

A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással értendők:

Az EFTA-államok tekintetében a 4. cikkben említett dátumok úgy értendők, hogy további hároméves időszakot foglalnak magukban.

| 1jd. | 32010 R 0268: A Bizottság 268/2010/EU rendelete (2010. március 29.) a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közösségi intézmények és szervek számára a tagállamok téradatkészleteihez és -szolgáltatásaihoz összehangolt feltételekkel biztosított hozzáférés tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 83., 2010.3.30., 8. o.).
  A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással értendők:
  Az EFTA-államok tekintetében a 8. cikkben megszabott határidők úgy értendőek, hogy további hároméves időszakot foglalnak magukban. |
| --- | --- |

1jd.

32010 R 0268: A Bizottság 268/2010/EU rendelete (2010. március 29.) a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a közösségi intézmények és szervek számára a tagállamok téradatkészleteihez és -szolgáltatásaihoz összehangolt feltételekkel biztosított hozzáférés tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 83., 2010.3.30., 8. o.).

A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazítással értendők:

Az EFTA-államok tekintetében a 8. cikkben megszabott határidők úgy értendőek, hogy további hároméves időszakot foglalnak magukban.

| 1je. | 32010 R 1089: A Bizottság 1089/2010/EU rendelete (2010. november 23.) a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitására vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról (HL L 323., 2010.12.8., 11. o.), az alábbi módosítással:






  — | 32011 R 0102: A Bizottság 2011. február 4-i 102/2011/EU rendelete (HL L 31., 2011.2.5., 13. o.)”. |
| --- | --- | --- |

1je.

32010 R 1089: A Bizottság 1089/2010/EU rendelete (2010. november 23.) a 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitására vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról (HL L 323., 2010.12.8., 11. o.), az alábbi módosítással:

—

32011 R 0102: A Bizottság 2011. február 4-i 102/2011/EU rendelete (HL L 31., 2011.2.5., 13. o.)”.

2. cikk

A 976/2009/EK, a 268/2010/EU, az 1088/2010/EU, az 1089/2010/EU és a 102/2011/EU bizottsági rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.

3. cikk

Ez a határozat [...]-án/-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (7).

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben,

az EGT Vegyes Bizottság részéről

az elnök

az EGT Vegyes Bizottság titkárai

---

(1)  HL L [...].

1

(2)  HL L 274., 2009.10.20., 9. o.

2

(3)  HL L 83., 2010.3.30., 8. o.

3

(4)  HL L 323., 2010.12.8., 1. o.

4

(5)  HL L 323., 2010.12.8., 11. o.

5

(6)  HL L 31., 2011.2.5., 13. o.

6

(7)  [Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.] [Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.]

7

---

RENDELETEK

| 2.8.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/5

---

A TANÁCS 705/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. augusztus 1.)

az afganisztáni helyzet tekintetében bizonyos személyek, csoportok, vállalkozások és szervezetek elleni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 753/2011/EU rendelet 11. cikke (4) bekezdésének végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az afganisztáni helyzet tekintetében bizonyos személyek, csoportok, vállalkozások és szervezetek elleni korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, 2011. augusztus 1-jei 753/2011/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2011. augusztus 1-jén elfogadta a 753/2011/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2011. augusztus 1-jén elfogadta a 753/2011/EU rendeletet.

| (2) | Az ENSZ Biztonsági Tanácsának az 1988 (2011) ENSZ BT-határozat 30. pontja alapján létrehozott bizottsága 2012. július 19-én két személyt törölt a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek, csoportok, vállalkozások és szervezetek jegyzékéből. |
| --- | --- |

(2)

Az ENSZ Biztonsági Tanácsának az 1988 (2011) ENSZ BT-határozat 30. pontja alapján létrehozott bizottsága 2012. július 19-én két személyt törölt a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek, csoportok, vállalkozások és szervezetek jegyzékéből.

| (3) | A 753/2011/EU rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 753/2011/EU rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő személyekre vonatkozó bejegyzéseket a 753/2011/EK rendelet I. mellékletében szereplő jegyzékből el kell hagyni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján láp hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. augusztus 1-jén.

a Tanács részéről

az elnök

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  HL L 199., 2011.8.2., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

Az 1. cikkben említett bejegyzések

| 1. | Tahis (más néven Tahib). |
| --- | --- |

1.

Tahis (más néven Tahib).

| 2. | Abdul Wasay Mu’tasim Agha (más néven a) Mutasim Aga Jan; b) Agha Jan; c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem). |
| --- | --- |

2.

Abdul Wasay Mu’tasim Agha (más néven a) Mutasim Aga Jan; b) Agha Jan; c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem).

---

| 2.8.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/7

---

A BIZOTTSÁG 706/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. augusztus 1.)

az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 175. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2012. július 20-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy természetes személyt töröl az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó listájáról, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik, miután megfontolta az e személy által benyújtott, a listáról való törlésére vonatkozó kérelmet és az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1904(2009) sz. határozata alapján intézményesített ombudsman átfogó jelentését. Továbbá úgy határozott, hogy két bejegyzést módosít a listán. |
| --- | --- |

(2)

2012. július 20-án az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy természetes személyt töröl az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó listájáról, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik, miután megfontolta az e személy által benyújtott, a listáról való törlésére vonatkozó kérelmet és az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1904(2009) sz. határozata alapján intézményesített ombudsman átfogó jelentését. Továbbá úgy határozott, hogy két bejegyzést módosít a listán.

| (3) | A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. augusztus 1-jén.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője

---

(1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A „Természetes személyek” részben a következő bejegyzést el kell hagyni:
  „Ali Mohamed El Heit (más néven: a) Kamel Mohamed; b) Ali Di Roma; c) Ali Il Barbuto). Születési ideje: a) 1970.3.20.; b) 1971.1.30. Születési helye: Rouiba, Algéria. Címe: 3 Via Ajraghi, Milánó, Olaszország. Egyéb információ: anyja neve: Hamadche Zoulicha. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2004.3.17.” |
| --- | --- |

1.

A „Természetes személyek” részben a következő bejegyzést el kell hagyni:

„Ali Mohamed El Heit (más néven: a) Kamel Mohamed; b) Ali Di Roma; c) Ali Il Barbuto). Születési ideje: a) 1970.3.20.; b) 1971.1.30. Születési helye: Rouiba, Algéria. Címe: 3 Via Ajraghi, Milánó, Olaszország. Egyéb információ: anyja neve: Hamadche Zoulicha. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2004.3.17.”

| 2. | A „Természetes személyek” részben a „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (más néven: a) Dah Dah; b) Abdelrahmman; c) Bechir). Címe: Szudán. Születési ideje: 1964.12.4. Születési helye: Tabarka, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. Útlevélszáma: L335915 (1996.11.8-án kiállított tunéziai útlevél, érvényessége 2001.7.11-én lejárt). Egyéb információ: Az olasz hatóságok úgy tekintik, hogy (2009 novembere óta) menekül az igazságszolgáltatás elől. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2003.6.25.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (más néven: a) Dah Dah; b) Abdelrahmman; c) Bechir). Címe: Tunézia. Születési ideje: 1964.12.4. Születési helye: Tabarka, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. Útlevélszáma: L335915 (1996.11.8-án Milánóban (Olaszország) kiállított tunéziai útlevél, érvényessége 2001.11.7-én lejárt). Egyéb információ: 2011-ben Szudánból Tunéziába távozott. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2003.6.25.” |
| --- | --- |

2.

A „Természetes személyek” részben a „Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (más néven: a) Dah Dah; b) Abdelrahmman; c) Bechir). Címe: Szudán. Születési ideje: 1964.12.4. Születési helye: Tabarka, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. Útlevélszáma: L335915 (1996.11.8-án kiállított tunéziai útlevél, érvényessége 2001.7.11-én lejárt). Egyéb információ: Az olasz hatóságok úgy tekintik, hogy (2009 novembere óta) menekül az igazságszolgáltatás elől. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2003.6.25.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Moussa Ben Omar Ben Ali Essaadi (más néven: a) Dah Dah; b) Abdelrahmman; c) Bechir). Címe: Tunézia. Születési ideje: 1964.12.4. Születési helye: Tabarka, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. Útlevélszáma: L335915 (1996.11.8-án Milánóban (Olaszország) kiállított tunéziai útlevél, érvényessége 2001.11.7-én lejárt). Egyéb információ: 2011-ben Szudánból Tunéziába távozott. A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2003.6.25.”

| 3. | A „Természetes személyek” részben az „Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (más néven: a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim ’Ali al-Badri al-Samarrai’; b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai; c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i; d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i; e) Abu Du’a; f) Abu Duaa’; g) Dr. Ibrahim; h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi; i) Abu Bakr al-Baghdadi. Megszólítása: Dr. Címe: Irak. Születési ideje: 1971. Születési helye: Samarra, Irak. Állampolgársága: iraki. Egyéb információ: a) az Al-Qaida vezetője Irakban; b) jelenleg Irakban tartózkodik; c) az Al-Qaida nagyszabású műveleteinek irányításáért és vezetéséért felelős; (d) főleg háborús nevén ismert (Abu Du’a, Abu Duaa’). A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2011.10.5.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:
  „Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (más néven: a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim ’Ali al-Badri al-Samarrai’; b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai; c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i; d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i; e) Abu Du’a; f) Abu Duaa; g) Dr. Ibrahim; h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi; i) Abu Bakr al-Baghdadi. Titulusa: Dr. Címe: Irak. Születési ideje: 1971. Születési helye: a) Samarra, Irak; b) Irak. Állampolgársága: iraki. Egyéb információ: a) az al-Kaida iraki vezetője; b) jelenleg Irakban tartózkodik; c) főleg háborús nevén ismert (Abu Du’a, Abu Duaa’). A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2011.10.5.” |
| --- | --- |

3.

A „Természetes személyek” részben az „Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (más néven: a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim ’Ali al-Badri al-Samarrai’; b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai; c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i; d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i; e) Abu Du’a; f) Abu Duaa’; g) Dr. Ibrahim; h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi; i) Abu Bakr al-Baghdadi. Megszólítása: Dr. Címe: Irak. Születési ideje: 1971. Születési helye: Samarra, Irak. Állampolgársága: iraki. Egyéb információ: a) az Al-Qaida vezetője Irakban; b) jelenleg Irakban tartózkodik; c) az Al-Qaida nagyszabású műveleteinek irányításáért és vezetéséért felelős; (d) főleg háborús nevén ismert (Abu Du’a, Abu Duaa’). A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2011.10.5.” bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„Ibrahim Awwad Ibrahim Ali Al-Badri Al-Samarrai (más néven: a) Dr. Ibrahim ‘Awwad Ibrahim ’Ali al-Badri al-Samarrai’; b) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Badri al-Samarrai; c) Ibrahim ‘Awad Ibrahim al-Samarra’i; d) Dr. Ibrahim Awwad Ibrahim al-Samarra’i; e) Abu Du’a; f) Abu Duaa; g) Dr. Ibrahim; h) Abu Bakr al-Baghdadi al-Husayni al-Quraishi; i) Abu Bakr al-Baghdadi. Titulusa: Dr. Címe: Irak. Születési ideje: 1971. Születési helye: a) Samarra, Irak; b) Irak. Állampolgársága: iraki. Egyéb információ: a) az al-Kaida iraki vezetője; b) jelenleg Irakban tartózkodik; c) főleg háborús nevén ismert (Abu Du’a, Abu Duaa’). A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2011.10.5.”

---

| 2.8.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/9

---

A BIZOTTSÁG 707/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. augusztus 1.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. augusztus 1-jén.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 58,9 |
| TR | 55,3 |
| XS | 32,3 |
| ZZ | 48,8 |
| 0707 00 05 | MK | 53,8 |
| TR | 100,7 |
| ZZ | 77,3 |
| 0709 93 10 | TR | 107,5 |
| ZZ | 107,5 |
| 0805 50 10 | AR | 92,1 |
| TR | 91,0 |
| UY | 96,7 |
| ZA | 101,9 |
| ZZ | 95,4 |
| 0806 10 10 | EG | 227,2 |
| IL | 176,8 |
| IN | 210,3 |
| MA | 251,0 |
| MX | 301,8 |
| TR | 146,5 |
| ZZ | 218,9 |
| 0808 10 80 | AR | 187,9 |
| BR | 91,9 |
| CL | 115,4 |
| NZ | 129,0 |
| US | 181,3 |
| ZA | 114,5 |
| ZZ | 136,7 |
| 0808 30 90 | AR | 200,3 |
| CL | 135,9 |
| ZA | 117,3 |
| ZZ | 151,2 |
| 0809 29 00 | TR | 397,6 |
| ZZ | 397,6 |
| 0809 30 | TR | 167,9 |
| ZZ | 167,9 |
| 0809 40 05 | BA | 62,1 |
| IL | 60,5 |
| ZZ | 61,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

58,9

TR

55,3

XS

32,3

ZZ

48,8

0707 00 05

MK

53,8

TR

100,7

ZZ

77,3

0709 93 10

TR

107,5

ZZ

107,5

0805 50 10

AR

92,1

TR

91,0

UY

96,7

ZA

101,9

ZZ

95,4

0806 10 10

EG

227,2

IL

176,8

IN

210,3

MA

251,0

MX

301,8

TR

146,5

ZZ

218,9

0808 10 80

AR

187,9

BR

91,9

CL

115,4

NZ

129,0

US

181,3

ZA

114,5

ZZ

136,7

0808 30 90

AR

200,3

CL

135,9

ZA

117,3

ZZ

151,2

0809 29 00

TR

397,6

ZZ

397,6

0809 30

TR

167,9

ZZ

167,9

0809 40 05

BA

62,1

IL

60,5

ZZ

61,3

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2.8.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/11

---

A TANÁCS 2012/454/KKBP VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. augusztus 1.)

az afganisztáni helyzetre tekintettel egyes személyekkel, csoportokkal, vállalkozásokkal és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/486/KKBP határozat végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 31. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az afganisztáni helyzetre tekintettel egyes személyekkel, csoportokkal, vállalkozásokkal és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. augusztus 1-jei 2011/486/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 5. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2011. augusztus 1-jén elfogadta a 2011/486/KKBP határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2011. augusztus 1-jén elfogadta a 2011/486/KKBP határozatot.

| (2) | Az ENSZ Biztonsági Tanácsának az 1988 (2011) ENSZ BT-határozat 30. pontja alapján létrehozott bizottsága 2012. július 19-én két személyt törölt a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek, csoportok, vállalkozások és szervezetek jegyzékéből. |
| --- | --- |

(2)

Az ENSZ Biztonsági Tanácsának az 1988 (2011) ENSZ BT-határozat 30. pontja alapján létrehozott bizottsága 2012. július 19-én két személyt törölt a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek, csoportok, vállalkozások és szervezetek jegyzékéből.

| (3) | A 2011/486/KKBP határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 2011/486/KKBP határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e határozat mellékletében szereplő személyekre vonatkozó bejegyzéseket a 2011/486/KKBP határozat mellékletében szereplő jegyzékből el kell hagyni.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. augusztus 1-jén.

a Tanács részéről

az elnök

A. D. MAVROYIANNIS

---

(1)  HL L 199., 2011.8.2., 57. o.

1

---

MELLÉKLET

AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT BEJEGYZÉSEK

| 1. | Tahis (más néven Tahib). |
| --- | --- |

1.

Tahis (más néven Tahib).

| 2. | Abdul Wasay Mu’tasim Agha (más néven a) Mutasim Aga Jan; b) Agha Jan; c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem). |
| --- | --- |

2.

Abdul Wasay Mu’tasim Agha (más néven a) Mutasim Aga Jan; b) Agha Jan; c) Abdul Wasay Agha Jan Motasem).

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 2.8.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/13

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 98/10/COL HATÁROZATA

(2010. március 24.)

az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak az állami támogatás szabályainak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló új fejezet beiktatása révén, nyolcvanegyedik alkalommal történő módosításáról

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

mivel a Felügyeleti és Bírósági megállapodás 24. cikke értelmében a Hatóság érvényt szerez az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseinek,

a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján a Hatóság közleményeket vagy iránymutatásokat ad ki az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben ezen megállapodás vagy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben a Hatóság ezt szükségesnek ítéli,

az EFTA Felügyeleti Hatóság 1994. január 19-én elfogadta az állami támogatással kapcsolatos eljárási és anyagi jogi szabályokat (4),

2009. június 24-én az Európai Közösségek Bizottsága közzétette a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló közleményét (5),

ez a közlemény az Európai Gazdasági Térséget is érinti,

az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egész területén biztosítani kell,

az EGT-megállapodás XV. mellékletének végén szereplő „ÁLTALÁNOS MEGJEGYZÉSEK” cím II. pontja értelmében a Hatóság a Bizottsággal folytatott konzultációt követően elfogadja a Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat,

a Hatóság a tárgyban írt, 2010. március 12-i levele útján konzultációt folytatott az Európai Bizottsággal és az EFTA-államokkal (dokumentumszám: 549988, 549990 és 549991),

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az állami támogatásokról szóló iránymutatást a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló új fejezet beiktatásával módosítani kell. Az új fejezet e határozat mellékletében található.

2. cikk

Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 24-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Per SANDERUD

elnök

Kurt JÄGER

testületi tag

---

(1)  A továbbiakban: a Hatóság.

1

(2)  A továbbiakban: az EGT-megállapodás.

2

(3)  A továbbiakban: a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

3

(4)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó, módosított iránymutatás, közzétéve: az Európai Unió Hivatalos Lapja (a továbbiakban: HL) L 231., 1994.9.3., 1. o. és 32. EGT-kiegészítés, 1994.9.3., 1. o. A továbbiakban: az állami támogatásokról szóló iránymutatás. Az állami támogatásokról szóló iránymutatás frissített változata a Hatóság honlapján található: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

4

Európai Unió Hivatalos Lapja

(5)  HL C 223., 2009.9.16., 3. o.

5

---

MELLÉKLET

A NAGYBERUHÁZÁSI PROJEKTEKHEZ NYÚJTOTT REGIONÁLIS TÁMOGATÁSOK RÉSZLETES VIZSGÁLATÁNAK KRITÉRIUMAIRÓL SZÓLÓ FEJEZET
   (1)

1.   Bevezetés

1.1.   A regionális támogatási intézkedésekre érvényes általános szabályok

| (1) | Az EFTA Felügyeleti Hatóság iránymutatásának a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló fejezete (a továbbiakban: regionális támogatásokról szóló iránymutatás) világosan megfogalmazza a regionális állami támogatásokkal kapcsolatos általános hatósági megközelítést (2). A regionális támogatásokról szóló iránymutatás feltételeinek megfelelően – a regionális támogatásoknak a kereskedelemre és versenyre esetlegesen gyakorolt kedvezőtlen hatásai ellenére – az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek nyilváníthatja azokat az állami támogatásokat, amelyek az EGT egyes hátrányos helyzetű régióinak gazdasági fejlődését segítik elő. |
| --- | --- |

(1)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság iránymutatásának a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló fejezete (a továbbiakban: regionális támogatásokról szóló iránymutatás) világosan megfogalmazza a regionális állami támogatásokkal kapcsolatos általános hatósági megközelítést (2). A regionális támogatásokról szóló iránymutatás feltételeinek megfelelően – a regionális támogatásoknak a kereskedelemre és versenyre esetlegesen gyakorolt kedvezőtlen hatásai ellenére – az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek nyilváníthatja azokat az állami támogatásokat, amelyek az EGT egyes hátrányos helyzetű régióinak gazdasági fejlődését segítik elő.

| (2) | A regionális támogatásokról szóló iránymutatás konkrét regionális támogatási korlátok alkalmazásával figyelembe veszi a régiók fejlődését hátrányosan befolyásoló problémák relatív súlyát. A maximális támogatási intenzitás a támogatható költségek 10–50 %-a között van, és elsősorban az érintett régiók egy főre eső GDP-jén alapul, ugyanakkor némi rugalmasságot biztosít az EFTA-államoknak, hogy figyelembe vehessék a helyi adottságokat. Minden EFTA-állam regionális támogatási térképét közzétették a Hatóság weboldalán (3). A progresszív támogatási intenzitás lényegében tükrözi a Hatóság által végzendő mérlegelési gyakorlatot, amelynek során egyrészt figyelembe veszik a regionális beruházási támogatás esetleges pozitív hatásait, különös tekintettel a kohézió azáltali elősegítésére, hogy ösztönzik a hátrányos helyzetű területeken történő beruházásokat, másrészt pedig korlátozzák az egyes vállalkozásoknak nyújtott támogatással járó esetleges negatív hatásokat, például az egyéb gazdasági szereplőkre, illetve az azokra a régiókra gyakorolt kedvezőtlen hatásokat, amelyek relatív versenyelőnye a támogatásnak megfelelő mértékben csökken. |
| --- | --- |

(2)

A regionális támogatásokról szóló iránymutatás konkrét regionális támogatási korlátok alkalmazásával figyelembe veszi a régiók fejlődését hátrányosan befolyásoló problémák relatív súlyát. A maximális támogatási intenzitás a támogatható költségek 10–50 %-a között van, és elsősorban az érintett régiók egy főre eső GDP-jén alapul, ugyanakkor némi rugalmasságot biztosít az EFTA-államoknak, hogy figyelembe vehessék a helyi adottságokat. Minden EFTA-állam regionális támogatási térképét közzétették a Hatóság weboldalán (3). A progresszív támogatási intenzitás lényegében tükrözi a Hatóság által végzendő mérlegelési gyakorlatot, amelynek során egyrészt figyelembe veszik a regionális beruházási támogatás esetleges pozitív hatásait, különös tekintettel a kohézió azáltali elősegítésére, hogy ösztönzik a hátrányos helyzetű területeken történő beruházásokat, másrészt pedig korlátozzák az egyes vállalkozásoknak nyújtott támogatással járó esetleges negatív hatásokat, például az egyéb gazdasági szereplőkre, illetve az azokra a régiókra gyakorolt kedvezőtlen hatásokat, amelyek relatív versenyelőnye a támogatásnak megfelelő mértékben csökken.

| (3) | A nagyberuházási projekt egy olyan induló beruházás, amelynek elszámolható költsége 50 millió EUR felett van (4). A nagyberuházási projekteket kevésbé érintik a hátrányos helyzetű területekre jellemző hátrányok, mint a kisebb méretű beruházásokat. Nagyobb viszont a kockázata annak, hogy a nagyberuházási projektek hatással lesznek a kereskedelemre, valamint annak, hogy a más régióból származó versenytársakkal szemben erősebb torzító hatás érvényesül. Nagyberuházások esetén annak is fennáll a veszélye, hogy a támogatási összeg meghaladja a regionális hátrányok ellensúlyozása érdekében szükséges minimumösszeget, valamint fennáll a veszélye, hogy az e projekteknek nyújtott állami támogatás rendellenes hatást vált ki, mint például nem megfelelő telephelyválasztás, a verseny jelentősebb torzítása, és nettó jóléti veszteség, azaz, hogy a támogatás költsége meghaladja a fogyasztókat és gyártókat érintő előnyöket, mivel a támogatás az adófizetők pénzének a kedvezményezettekhez történő költséges átirányítása. |
| --- | --- |

(3)

A nagyberuházási projekt egy olyan induló beruházás, amelynek elszámolható költsége 50 millió EUR felett van (4). A nagyberuházási projekteket kevésbé érintik a hátrányos helyzetű területekre jellemző hátrányok, mint a kisebb méretű beruházásokat. Nagyobb viszont a kockázata annak, hogy a nagyberuházási projektek hatással lesznek a kereskedelemre, valamint annak, hogy a más régióból származó versenytársakkal szemben erősebb torzító hatás érvényesül. Nagyberuházások esetén annak is fennáll a veszélye, hogy a támogatási összeg meghaladja a regionális hátrányok ellensúlyozása érdekében szükséges minimumösszeget, valamint fennáll a veszélye, hogy az e projekteknek nyújtott állami támogatás rendellenes hatást vált ki, mint például nem megfelelő telephelyválasztás, a verseny jelentősebb torzítása, és nettó jóléti veszteség, azaz, hogy a támogatás költsége meghaladja a fogyasztókat és gyártókat érintő előnyöket, mivel a támogatás az adófizetők pénzének a kedvezményezettekhez történő költséges átirányítása.

| (4) | A regionális támogatásokról szóló iránymutatás különleges szabályokat tartalmaz a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra vonatkozóan (5). A regionális támogatásokról szóló iránymutatás tartalmazza a nagyberuházási projektekre érvényes regionális támogatási felső határ automatikus, progresszív csökkentését, hogy ily módon olyan szintre korlátozza a verseny torzulását, amelyet vélhetően kiegyenlít az érintett régió fejlődésében megmutatkozó haszon (6). |
| --- | --- |

(4)

A regionális támogatásokról szóló iránymutatás különleges szabályokat tartalmaz a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra vonatkozóan (5). A regionális támogatásokról szóló iránymutatás tartalmazza a nagyberuházási projektekre érvényes regionális támogatási felső határ automatikus, progresszív csökkentését, hogy ily módon olyan szintre korlátozza a verseny torzulását, amelyet vélhetően kiegyenlít az érintett régió fejlődésében megmutatkozó haszon (6).

| (5) | Ezenfelül az EFTA-államoknak egyenként be kell jelenteniük a beruházási projektekhez nyújtott minden olyan támogatást, amelynek összege meghaladja a 100 millió EUR elszámolható kiadást tartalmazó beruházásnak a vonatkozó szabályok értelmében nyújtható maximális támogatási összeget (bejelentési határérték) (7). A bejelentett esetekben a Hatóság ellenőrzi különösen a támogatási intenzitást, a regionális támogatásokról szóló iránymutatás általános feltételeinek való megfelelést, valamint azt, hogy a bejelentett támogatás a gyenge teljesítményű vagy szűkülő piac ellensúlyozásával egyidejűleg jelentősen növeli-e a termelőkapacitásokat, vagy pedig magas piaci részesedésű cégeknek kedvez. |
| --- | --- |

(5)

Ezenfelül az EFTA-államoknak egyenként be kell jelenteniük a beruházási projektekhez nyújtott minden olyan támogatást, amelynek összege meghaladja a 100 millió EUR elszámolható kiadást tartalmazó beruházásnak a vonatkozó szabályok értelmében nyújtható maximális támogatási összeget (bejelentési határérték) (7). A bejelentett esetekben a Hatóság ellenőrzi különösen a támogatási intenzitást, a regionális támogatásokról szóló iránymutatás általános feltételeinek való megfelelést, valamint azt, hogy a bejelentett támogatás a gyenge teljesítményű vagy szűkülő piac ellensúlyozásával egyidejűleg jelentősen növeli-e a termelőkapacitásokat, vagy pedig magas piaci részesedésű cégeknek kedvez.

1.2.   Részletes vizsgálat tárgyát képező regionális támogatási intézkedések

| (6) | Egyes, nagyberuházási projektekre fordított nagy összegű regionális támogatások az automatikus csökkentés ellenére jelentős hatást gyakorolhatnak a kereskedelemre, és döntő mértékben torzíthatják a versenyt. Ebből az okból kifolyólag a Hatóság korábban az alábbi határértékek felett nem engedélyezte a nagyberuházási projekteknek nyújtandó támogatásokat (8):






  — | a kedvezményezett részesedése az érintett termék(ek) érintett piac(ok)on történő értékesítéséből több mint 25 %, vagy |
| --- | --- | --- |

(6)

Egyes, nagyberuházási projektekre fordított nagy összegű regionális támogatások az automatikus csökkentés ellenére jelentős hatást gyakorolhatnak a kereskedelemre, és döntő mértékben torzíthatják a versenyt. Ebből az okból kifolyólag a Hatóság korábban az alábbi határértékek felett nem engedélyezte a nagyberuházási projekteknek nyújtandó támogatásokat (8):

—

a kedvezményezett részesedése az érintett termék(ek) érintett piac(ok)on történő értékesítéséből több mint 25 %, vagy

| — | a projekt által létrehozott termelési kapacitás a piac több mint 5 %-át teszi ki, ugyanakkor az érintett piac növekedési rátája nem haladja meg az Európai Gazdasági Térség GDP-jének átlagos évi növekedését. |
| --- | --- |

—

a projekt által létrehozott termelési kapacitás a piac több mint 5 %-át teszi ki, ugyanakkor az érintett piac növekedési rátája nem haladja meg az Európai Gazdasági Térség GDP-jének átlagos évi növekedését.

| (7) | A jelenlegi regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján azonban a Hatóság egyénre szabottabb megközelítést alkalmaz, amely lehetővé teszi, hogy az ilyen projektekből származó kohéziós hatást és egyéb előnyöket is a lehető legkonkrétabban figyelembe vegyék. Ezeket a hasznokat össze kell mérni a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt lehetséges negatív hatásokkal, amelyeket szintén a lehető legkonkrétabban meg kell határozni. Ebből az okból kifolyólag a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. pontja előírja, hogy a Hatóság a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint hivatalos vizsgálatot végezzen azokban az esetekben, amelyek meghaladják a bejelentési küszöbértéket és eleget tesznek a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. pontjának a) és b) alpontjában foglalt egyik vagy mindkét feltételnek (a részletes vizsgálati küszöbértékeknek, amelyek megegyeznek az e fejezet 6. bekezdésében említett küszöbértékekkel). Ilyen esetben a hivatalos vizsgálat célja, hogy részletesen elemezze, „hogy a támogatás szükséges a beruházás ösztönzéséhez, és hogy a támogatás előnyei meghaladják a versenytorzítás és a szerződő felek közötti kereskedelemre gyakorolt hatás mértékét” (9). |
| --- | --- |

(7)

A jelenlegi regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján azonban a Hatóság egyénre szabottabb megközelítést alkalmaz, amely lehetővé teszi, hogy az ilyen projektekből származó kohéziós hatást és egyéb előnyöket is a lehető legkonkrétabban figyelembe vegyék. Ezeket a hasznokat össze kell mérni a kereskedelemre és a versenyre gyakorolt lehetséges negatív hatásokkal, amelyeket szintén a lehető legkonkrétabban meg kell határozni. Ebből az okból kifolyólag a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. pontja előírja, hogy a Hatóság a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerint hivatalos vizsgálatot végezzen azokban az esetekben, amelyek meghaladják a bejelentési küszöbértéket és eleget tesznek a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. pontjának a) és b) alpontjában foglalt egyik vagy mindkét feltételnek (a részletes vizsgálati küszöbértékeknek, amelyek megegyeznek az e fejezet 6. bekezdésében említett küszöbértékekkel). Ilyen esetben a hivatalos vizsgálat célja, hogy részletesen elemezze, „hogy a támogatás szükséges a beruházás ösztönzéséhez, és hogy a támogatás előnyei meghaladják a versenytorzítás és a szerződő felek közötti kereskedelemre gyakorolt hatás mértékét” (9).

| (8) | A regionális támogatásokról szóló iránymutatás 55. lábjegyzetében a Hatóság bejelentette, hogy „megfelelő időben esetleg további útmutatásokat dolgoz ki azon kritériumokról, amelyeket ezen értékelés során figyelembe fog venni”. Az alábbiakban a Hatóság útmutatással szolgál a kérhető információk típusaihoz és ahhoz a módszertanhoz, amelyet a részletes vizsgálatnak alávetett intézkedések esetében követni fog. Az állami támogatási cselekvési tervvel (10) összhangban a Hatóság annak megállapítására, hogy a támogatási intézkedés egésze jóváhagyható-e, átfogóan megvizsgálja a támogatás kedvező és kedvezőtlen hatásai közötti egyensúlyt. |
| --- | --- |

(8)

A regionális támogatásokról szóló iránymutatás 55. lábjegyzetében a Hatóság bejelentette, hogy „megfelelő időben esetleg további útmutatásokat dolgoz ki azon kritériumokról, amelyeket ezen értékelés során figyelembe fog venni”. Az alábbiakban a Hatóság útmutatással szolgál a kérhető információk típusaihoz és ahhoz a módszertanhoz, amelyet a részletes vizsgálatnak alávetett intézkedések esetében követni fog. Az állami támogatási cselekvési tervvel (10) összhangban a Hatóság annak megállapítására, hogy a támogatási intézkedés egésze jóváhagyható-e, átfogóan megvizsgálja a támogatás kedvező és kedvezőtlen hatásai közötti egyensúlyt.

| (9) | A részletes értékelésnek arányban kell állnia a támogatás által teremtett lehetséges torzulásokkal. Ez azt jelenti, hogy az elemzés mértéke az eset jellegétől függ. Így a szükséges bizonyítékok jellege és a bizonyítás szintje is az egyes konkrét esetek jellemzőitől függ majd. A hivatalos vizsgálat lefolytatására vonatkozóan a Felügyeleti és Bírósági Megállapodásnak az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásokkal kapcsolatos feladatairól és hatásköréréről szóló 3. jegyzőkönyve II. részének 6. és 7. cikkében foglalt rendelkezések betartása mellett a Hatóság többek között arra kérheti az EFTA-államot, hogy nyújtson be a bejelentésben foglalt információkat alátámasztó független tanulmányt, vagy kérje ki az érintett piacokon működő egyéb gazdasági szereplők, illetve regionális fejlesztési szakértők véleményét. Ezenfelül a hivatalos vizsgálatok során szívesen várják az érdekelt felek észrevételeit. A Hatóság az eljárás megindítása során azonosítja azokat a kulcsfontosságú kérdéseket, amelyekkel kapcsolatban várja az adatokat. |
| --- | --- |

(9)

A részletes értékelésnek arányban kell állnia a támogatás által teremtett lehetséges torzulásokkal. Ez azt jelenti, hogy az elemzés mértéke az eset jellegétől függ. Így a szükséges bizonyítékok jellege és a bizonyítás szintje is az egyes konkrét esetek jellemzőitől függ majd. A hivatalos vizsgálat lefolytatására vonatkozóan a Felügyeleti és Bírósági Megállapodásnak az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásokkal kapcsolatos feladatairól és hatásköréréről szóló 3. jegyzőkönyve II. részének 6. és 7. cikkében foglalt rendelkezések betartása mellett a Hatóság többek között arra kérheti az EFTA-államot, hogy nyújtson be a bejelentésben foglalt információkat alátámasztó független tanulmányt, vagy kérje ki az érintett piacokon működő egyéb gazdasági szereplők, illetve regionális fejlesztési szakértők véleményét. Ezenfelül a hivatalos vizsgálatok során szívesen várják az érdekelt felek észrevételeit. A Hatóság az eljárás megindítása során azonosítja azokat a kulcsfontosságú kérdéseket, amelyekkel kapcsolatban várja az adatokat.

| (10) | Jelen fejezet célja, hogy garantálja a hatósági határozathozatali folyamat átláthatóságát és kiszámíthatóságát, valamint egyenlő bánásmódot biztosítson az EFTA-államok számára. A Hatóság fenntartja annak lehetőségét, hogy a gyűjtött tapasztalatok fényében módosítsa és felülvizsgálja ezt az útmutatást. |
| --- | --- |

(10)

Jelen fejezet célja, hogy garantálja a hatósági határozathozatali folyamat átláthatóságát és kiszámíthatóságát, valamint egyenlő bánásmódot biztosítson az EFTA-államok számára. A Hatóság fenntartja annak lehetőségét, hogy a gyűjtött tapasztalatok fényében módosítsa és felülvizsgálja ezt az útmutatást.

2.   A támogatás pozitív hatásai

2.1.   A támogatás célja

| (11) | A regionális támogatások célja kiegyenlítési megfontolásokat tükröző közérdek, azaz az eltérő fejlettségű, különböző EGT-régiók közötti különbségek csökkentése révén a gazdasági kohézió fejlesztése. A regionális támogatásokról szóló iránymutatás 2. pontja alapján: „A hátrányos helyzetű régiók problémáira összpontosítva a nemzeti regionális támogatás az EFTA-államok és az Európai Gazdasági Térség egészének gazdasági, társadalmi és területi kohézióját mozdítja elő.” A regionális támogatásokról szóló iránymutatás 3. pontja ezt kiegészíti a következőkkel: „A nemzeti regionális beruházási támogatás célja, hogy a beruházások és a munkahelyteremtés támogatásán keresztül elősegítse a leghátrányosabb helyzetű régiók fejlődését. Az ilyen támogatás előmozdítja a hátrányos helyzetű régiókban található vállalkozások gazdasági tevékenységének bővítését és diverzifikációját, legfőképpen azzal, hogy a cégeket új létesítmények létrehozására ösztönzi”. |
| --- | --- |

(11)

A regionális támogatások célja kiegyenlítési megfontolásokat tükröző közérdek, azaz az eltérő fejlettségű, különböző EGT-régiók közötti különbségek csökkentése révén a gazdasági kohézió fejlesztése. A regionális támogatásokról szóló iránymutatás 2. pontja alapján: „A hátrányos helyzetű régiók problémáira összpontosítva a nemzeti regionális támogatás az EFTA-államok és az Európai Gazdasági Térség egészének gazdasági, társadalmi és területi kohézióját mozdítja elő.” A regionális támogatásokról szóló iránymutatás 3. pontja ezt kiegészíti a következőkkel: „A nemzeti regionális beruházási támogatás célja, hogy a beruházások és a munkahelyteremtés támogatásán keresztül elősegítse a leghátrányosabb helyzetű régiók fejlődését. Az ilyen támogatás előmozdítja a hátrányos helyzetű régiókban található vállalkozások gazdasági tevékenységének bővítését és diverzifikációját, legfőképpen azzal, hogy a cégeket új létesítmények létrehozására ösztönzi”.

| (12) | A részletes vizsgálati küszöbértékeket elérő nagyberuházási projektek esetében az EFTA-államokat fel fogjuk kérni annak bizonyítására, hogy a támogatás teljesíti a szóban forgó kiegyenlítési célkitűzést. Ezért az EFTA-államnak bizonyítania kell, hogy a beruházási projekt hozzájárul az érintett régió fejlődéséhez. |
| --- | --- |

(12)

A részletes vizsgálati küszöbértékeket elérő nagyberuházási projektek esetében az EFTA-államokat fel fogjuk kérni annak bizonyítására, hogy a támogatás teljesíti a szóban forgó kiegyenlítési célkitűzést. Ezért az EFTA-államnak bizonyítania kell, hogy a beruházási projekt hozzájárul az érintett régió fejlődéséhez.

| (13) | Bár a regionális támogatás a gazdasági kohézió jegyében elsődlegesen a kiegyenlítést szolgálja, piaci hiányosságok kezelésére is alkalmas lehet. A regionális hátrányok olyan piaci hiányosságokra vezethetők vissza, mint például az elégtelen információ, összehangolási problémák, a köztulajdonba való megfelelő beruházás kedvezményezettet érintő nehézségei, valamint a beruházási externáliák. Abban az esetben, ha a kiegyenlítési célkitűzés mellett a regionális támogatás hatékonysági problémákra is megoldást kínál, az átfogó pozitív hatás még nagyobbnak tekintendő. |
| --- | --- |

(13)

Bár a regionális támogatás a gazdasági kohézió jegyében elsődlegesen a kiegyenlítést szolgálja, piaci hiányosságok kezelésére is alkalmas lehet. A regionális hátrányok olyan piaci hiányosságokra vezethetők vissza, mint például az elégtelen információ, összehangolási problémák, a köztulajdonba való megfelelő beruházás kedvezményezettet érintő nehézségei, valamint a beruházási externáliák. Abban az esetben, ha a kiegyenlítési célkitűzés mellett a regionális támogatás hatékonysági problémákra is megoldást kínál, az átfogó pozitív hatás még nagyobbnak tekintendő.

| (14) | A kritériumok alább következő, nem teljes körű jegyzékének segítségével bizonyítható, hogy a támogatás hozzájárul a regionális fejlődéshez, amennyiben vonzza a régióban történő további beruházásokat és tevékenységet. A támogatás kedvező hatásai lehetnek közvetlenek (pl. munkahelyteremtés), illetve közvetettek (pl. helyi innováció).






  — | A beruházás által közvetlenül létrehozott munkahelyek száma a regionális fejlődéshez való hozzájárulás fontos mutatója. Figyelembe kell azonban venni a létrehozott munkahelyek minőségét és a szükséges képzettségi szintet is. |
| --- | --- | --- |

(14)

A kritériumok alább következő, nem teljes körű jegyzékének segítségével bizonyítható, hogy a támogatás hozzájárul a regionális fejlődéshez, amennyiben vonzza a régióban történő további beruházásokat és tevékenységet. A támogatás kedvező hatásai lehetnek közvetlenek (pl. munkahelyteremtés), illetve közvetettek (pl. helyi innováció).

—

A beruházás által közvetlenül létrehozott munkahelyek száma a regionális fejlődéshez való hozzájárulás fontos mutatója. Figyelembe kell azonban venni a létrehozott munkahelyek minőségét és a szükséges képzettségi szintet is.

| — | A helyi (al-)vállalkozások szintjén további új munkahelyek jöhetnek létre, ezáltal a beruházás jobban illeszkedik az érintett régióba, és hatása tovagyűrűzik. Ezért a közvetetten létrehozott munkahelyek számát is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

—

A helyi (al-)vállalkozások szintjén további új munkahelyek jöhetnek létre, ezáltal a beruházás jobban illeszkedik az érintett régióba, és hatása tovagyűrűzik. Ezért a közvetetten létrehozott munkahelyek számát is figyelembe kell venni.

| — | A kedvezményezett által a foglalkoztatottak általános és különleges készségeit fejlesztő képzési tevékenységek végzésére vállalt kötelezettséget is olyan tényezőnek tekintjük, amely hozzájárul a regionális fejlődéshez. Hangsúlyt helyezünk a cégen kívüli alkalmazottak tudását és munkavállalási lehetőségeit szélesítő képzésre is. A kétszeres figyelembevétel elkerülése érdekében nem számítjuk a regionális támogatás kedvező hatásaihoz azon általános vagy speciális képzés kedvező hatásait, amelyekre képzési támogatást is nyújtanak. |
| --- | --- |

—

A kedvezményezett által a foglalkoztatottak általános és különleges készségeit fejlesztő képzési tevékenységek végzésére vállalt kötelezettséget is olyan tényezőnek tekintjük, amely hozzájárul a regionális fejlődéshez. Hangsúlyt helyezünk a cégen kívüli alkalmazottak tudását és munkavállalási lehetőségeit szélesítő képzésre is. A kétszeres figyelembevétel elkerülése érdekében nem számítjuk a regionális támogatás kedvező hatásaihoz azon általános vagy speciális képzés kedvező hatásait, amelyekre képzési támogatást is nyújtanak.

| — | A földrajzi közelségből külső méretgazdaságosság vagy egyéb előnyök származhatnak a regionális fejlődés területén (klaszterképző hatás). Az ugyanazon ágazatban tevékenykedő cégek klaszteresedése lehetővé teszi az egyes üzemek specializálódását, ami növeli a hatékonyságot. A földrajzi közelség elősegíti az információk, az ötletek és a tudás cseréjét a cégek között. A koncentrált gazdasági tevékenységek sok munkakeresőt vonzanak, így a cégeknek sokféle készséggel rendelkező, nagy munkaerőbázis áll rendelkezésére. Biztosított a jogi és kereskedelmi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, ami növeli a termelékenységet. Általánosságban pedig a koncentrált gazdasági tevékenységek további beruházásokat ösztönözhetnek, amelyek további kedvező hatást fejtenek ki (egymást erősítő hatás). |
| --- | --- |

—

A földrajzi közelségből külső méretgazdaságosság vagy egyéb előnyök származhatnak a regionális fejlődés területén (klaszterképző hatás). Az ugyanazon ágazatban tevékenykedő cégek klaszteresedése lehetővé teszi az egyes üzemek specializálódását, ami növeli a hatékonyságot. A földrajzi közelség elősegíti az információk, az ötletek és a tudás cseréjét a cégek között. A koncentrált gazdasági tevékenységek sok munkakeresőt vonzanak, így a cégeknek sokféle készséggel rendelkező, nagy munkaerőbázis áll rendelkezésére. Biztosított a jogi és kereskedelmi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, ami növeli a termelékenységet. Általánosságban pedig a koncentrált gazdasági tevékenységek további beruházásokat ösztönözhetnek, amelyek további kedvező hatást fejtenek ki (egymást erősítő hatás).

| — | A beruházások műszaki tudást igényelnek, és jelentős technológiatranszfer forrásává válhatnak (tudásgyűrűzés). A technológiaintenzív iparágakba történő beruházással nagyobb valószínűséggel jár együtt a fogadó régióba történő technológiatranszfer. E tekintetben fontos az ismeretterjesztés foka és specifikussága. |
| --- | --- |

—

A beruházások műszaki tudást igényelnek, és jelentős technológiatranszfer forrásává válhatnak (tudásgyűrűzés). A technológiaintenzív iparágakba történő beruházással nagyobb valószínűséggel jár együtt a fogadó régióba történő technológiatranszfer. E tekintetben fontos az ismeretterjesztés foka és specifikussága.

| — | Szintén figyelembe vehető, hogy a projekt hogyan járul hozzá a régió azon képességének erősítéséhez, hogy helyi innováció útján hozzanak létre új technológiát. E tekintetben kedvezően ítélhető meg az új termelő létesítmény és a helyi felsőoktatási intézmények közötti együttműködés. |
| --- | --- |

—

Szintén figyelembe vehető, hogy a projekt hogyan járul hozzá a régió azon képességének erősítéséhez, hogy helyi innováció útján hozzanak létre új technológiát. E tekintetben kedvezően ítélhető meg az új termelő létesítmény és a helyi felsőoktatási intézmények közötti együttműködés.

| — | A beruházás időtartama és a lehetséges további kapcsolódó beruházások a vállalkozásnak az adott régióban eszközölt tartós szerepvállalására utalnak. |
| --- | --- |

—

A beruházás időtartama és a lehetséges további kapcsolódó beruházások a vállalkozásnak az adott régióban eszközölt tartós szerepvállalására utalnak.

| (15) | Az EFTA-államokat különösen arra kérjük, hogy támaszkodjanak a múltbeli állami támogatási programokkal vagy intézkedésekkel kapcsolatos értékelésekre, a támogatást megítélő hatóságok által végzett hatásvizsgálatokra, valamint a vizsgált beruházási projekthez kapcsolódó szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra. A kedvezményezett üzleti tervében szerepelhet a létrehozott munkahelyek száma, a fizetett bérek (ennek következtében nő a háztartások jóléte), a helyi termelők eladási volumenei, a beruházás által generált forgalom, amely az esetleges további adóbevételek révén hasznot hoz a régiónak. |
| --- | --- |

(15)

Az EFTA-államokat különösen arra kérjük, hogy támaszkodjanak a múltbeli állami támogatási programokkal vagy intézkedésekkel kapcsolatos értékelésekre, a támogatást megítélő hatóságok által végzett hatásvizsgálatokra, valamint a vizsgált beruházási projekthez kapcsolódó szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra. A kedvezményezett üzleti tervében szerepelhet a létrehozott munkahelyek száma, a fizetett bérek (ennek következtében nő a háztartások jóléte), a helyi termelők eladási volumenei, a beruházás által generált forgalom, amely az esetleges további adóbevételek révén hasznot hoz a régiónak.

| (16) | Adott esetben figyelembe kell venni azt is, hogy a tervezett beruházási projekt hogyan viszonyul a nemzeti stratégiai referenciakerethez, illetve a strukturális alapok által társfinanszírozott operatív programokhoz. |
| --- | --- |

(16)

Adott esetben figyelembe kell venni azt is, hogy a tervezett beruházási projekt hogyan viszonyul a nemzeti stratégiai referenciakerethez, illetve a strukturális alapok által társfinanszírozott operatív programokhoz.

2.2.   A támogatási eszköz megfelelősége

| (17) | A beruházási támogatások formájában nyújtott állami támogatás mellett az EFTA-államok más politikai eszközökkel is ösztönözhetik a beruházásokat és a munkahelyteremtést a hátrányos helyzetű régiókban. Az EFTA-államok olyan általános intézkedéseket is tehetnek, mint az oktatás és képzés minőségét javító infrastrukturális fejlesztés vagy az általános üzleti környezet javítása. |
| --- | --- |

(17)

A beruházási támogatások formájában nyújtott állami támogatás mellett az EFTA-államok más politikai eszközökkel is ösztönözhetik a beruházásokat és a munkahelyteremtést a hátrányos helyzetű régiókban. Az EFTA-államok olyan általános intézkedéseket is tehetnek, mint az oktatás és képzés minőségét javító infrastrukturális fejlesztés vagy az általános üzleti környezet javítása.

| (18) | Azok az intézkedések minősülnek megfelelő eszköznek, amelyeknél az EFTA-állam más szakpolitikai lehetőségeket is megfontolt, valamint amelyeknél megalapozottak a szelektív eszköz – úgymint az egy adott vállalkozásnak nyújtott állami támogatás – használatának előnyei. A Hatóság figyelembe veszi különösen az EFTA-állam által a javasolt intézkedéssel kapcsolatban esetlegesen készített hatásvizsgálatokat. |
| --- | --- |

(18)

Azok az intézkedések minősülnek megfelelő eszköznek, amelyeknél az EFTA-állam más szakpolitikai lehetőségeket is megfontolt, valamint amelyeknél megalapozottak a szelektív eszköz – úgymint az egy adott vállalkozásnak nyújtott állami támogatás – használatának előnyei. A Hatóság figyelembe veszi különösen az EFTA-állam által a javasolt intézkedéssel kapcsolatban esetlegesen készített hatásvizsgálatokat.

2.3.   Ösztönző hatás

| (19) | A támogatási intézkedés ösztönző hatásának elemzése a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás részletes vizsgálatának egyik legfontosabb eleme. A Hatóság értékelni fogja, hogy a javasolt támogatás szükséges-e annak teljesüléséhez, hogy „valódi ösztönző hatást gyakoroljon a beruházásokra, amelyeket egyébként nem valósítanának meg a támogatott területeken” (11). A vizsgálat két szinten történik: először általános, eljárási szinten, másodszor pedig egy részletesebb, gazdasági szinten. |
| --- | --- |

(19)

A támogatási intézkedés ösztönző hatásának elemzése a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás részletes vizsgálatának egyik legfontosabb eleme. A Hatóság értékelni fogja, hogy a javasolt támogatás szükséges-e annak teljesüléséhez, hogy „valódi ösztönző hatást gyakoroljon a beruházásokra, amelyeket egyébként nem valósítanának meg a támogatott területeken” (11). A vizsgálat két szinten történik: először általános, eljárási szinten, másodszor pedig egy részletesebb, gazdasági szinten.

| (20) | A regionális támogatásokról szóló iránymutatás 30. pontja tartalmaz általános kritériumokat a regionális támogatás ösztönző hatásának formai értékeléséhez. E kritériumok nemcsak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra, hanem valamennyi regionális támogatásra alkalmazandók. |
| --- | --- |

(20)

A regionális támogatásokról szóló iránymutatás 30. pontja tartalmaz általános kritériumokat a regionális támogatás ösztönző hatásának formai értékeléséhez. E kritériumok nemcsak a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatásokra, hanem valamennyi regionális támogatásra alkalmazandók.

| (21) | Az e fejezet által érintett nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás esetében a Hatóság részletesen meg fogja vizsgálni, „hogy a támogatás szükséges[-e] a beruházás ösztönzéséhez” (12). A részletes vizsgálat célja annak meghatározása, hogy ténylegesen a támogatás következtében változik-e meg a kedvezményezett magatartása, azaz emiatt kezdeményez-e (további) beruházást a szóban forgó, támogatott térségben. Egy vállalkozásnak sok jó oka van arra, hogy támogatásnyújtás nélkül is megtelepedjen egy bizonyos régióban. |
| --- | --- |

(21)

Az e fejezet által érintett nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás esetében a Hatóság részletesen meg fogja vizsgálni, „hogy a támogatás szükséges[-e] a beruházás ösztönzéséhez” (12). A részletes vizsgálat célja annak meghatározása, hogy ténylegesen a támogatás következtében változik-e meg a kedvezményezett magatartása, azaz emiatt kezdeményez-e (további) beruházást a szóban forgó, támogatott térségben. Egy vállalkozásnak sok jó oka van arra, hogy támogatásnyújtás nélkül is megtelepedjen egy bizonyos régióban.

| (22) | Figyelembe véve a kohéziós politikából következő kiegyenlítési célkitűzést, valamint azt, hogy a támogatás milyen mértékben járul hozzá ennek megvalósításához, az ösztönző hatást két forgatókönyv bizonyíthatja.






  i. | A támogatás kedvező beruházási döntés meghozatalára ösztönöz, mivel a vállalkozás számára egyébként sehol nem jövedelmező beruházásra kerülhet sor a támogatott régióban (13). |
| --- | --- | --- |

(22)

Figyelembe véve a kohéziós politikából következő kiegyenlítési célkitűzést, valamint azt, hogy a támogatás milyen mértékben járul hozzá ennek megvalósításához, az ösztönző hatást két forgatókönyv bizonyíthatja.

i.

A támogatás kedvező beruházási döntés meghozatalára ösztönöz, mivel a vállalkozás számára egyébként sehol nem jövedelmező beruházásra kerülhet sor a támogatott régióban (13).

| ii. | A támogatás arra ösztönöz, hogy a tervezett beruházást más régió helyett az adott régióban valósítsák meg, mivel ellensúlyozza a támogatott régióban választott helyszín nettó hiányosságait és az ahhoz kapcsolódó költségeket. |
| --- | --- |

ii.

A támogatás arra ösztönöz, hogy a tervezett beruházást más régió helyett az adott régióban valósítsák meg, mivel ellensúlyozza a támogatott régióban választott helyszín nettó hiányosságait és az ahhoz kapcsolódó költségeket.

| (23) | Az EFTA-államnak bizonyítania kell a Hatóság felé, hogy a támogatás ösztönző hatást gyakorol. Az EFTA-államnak egyértelmű bizonyítékkal kell szolgálnia arra vonatkozóan, hogy a támogatásnak tényleges hatása van a beruházási döntés meghozatalára vagy a helyszínválasztásra. Az EFTA-államnak konkretizálnia kell, hogy melyik forgatókönyv valósul meg. Az átfogó értékelés elkészítéséhez az EFTA-államnak nemcsak a támogatott projekttel kapcsolatban kell tájékoztatást nyújtania, hanem ismertetnie kell az ellenkező esetet is, vagyis azt, ha az EFTA-állam nem nyújtana támogatást a kedvezményezettnek. |
| --- | --- |

(23)

Az EFTA-államnak bizonyítania kell a Hatóság felé, hogy a támogatás ösztönző hatást gyakorol. Az EFTA-államnak egyértelmű bizonyítékkal kell szolgálnia arra vonatkozóan, hogy a támogatásnak tényleges hatása van a beruházási döntés meghozatalára vagy a helyszínválasztásra. Az EFTA-államnak konkretizálnia kell, hogy melyik forgatókönyv valósul meg. Az átfogó értékelés elkészítéséhez az EFTA-államnak nemcsak a támogatott projekttel kapcsolatban kell tájékoztatást nyújtania, hanem ismertetnie kell az ellenkező esetet is, vagyis azt, ha az EFTA-állam nem nyújtana támogatást a kedvezményezettnek.

| (24) | Az 1. forgatókönyv esetén az EFTA-állam a vállalkozások olyan iratainak benyújtásával bizonyíthatja a támogatás ösztönző hatását, amelyek szerint a beruházás a támogatás nélkül nem lenne jövedelmező, valamint hogy a szóban forgó, támogatott régión kívül más helyszín nem jöhetett szóba. |
| --- | --- |

(24)

Az 1. forgatókönyv esetén az EFTA-állam a vállalkozások olyan iratainak benyújtásával bizonyíthatja a támogatás ösztönző hatását, amelyek szerint a beruházás a támogatás nélkül nem lenne jövedelmező, valamint hogy a szóban forgó, támogatott régión kívül más helyszín nem jöhetett szóba.

| (25) | A 2. forgatókönyv esetén az EFTA-állam a vállalkozások olyan iratainak benyújtásával bizonyíthatja a támogatás ösztönző hatását, amelyek azt mutatják, hogy a támogatott régióba való település költségeit és előnyeit összehasonlították egy más régióba való település azonos adataival. Az ilyen összehasonlító forgatókönyveket azonban a Hatóságnak realisztikusnak kell ítélnie. |
| --- | --- |

(25)

A 2. forgatókönyv esetén az EFTA-állam a vállalkozások olyan iratainak benyújtásával bizonyíthatja a támogatás ösztönző hatását, amelyek azt mutatják, hogy a támogatott régióba való település költségeit és előnyeit összehasonlították egy más régióba való település azonos adataival. Az ilyen összehasonlító forgatókönyveket azonban a Hatóságnak realisztikusnak kell ítélnie.

| (26) | Az EFTA-államoknak a vizsgált beruházási projekthez kapcsolódó kockázatértékelésekre (ideértve a telephely-specifikus kockázat értékelését), pénzügyi jelentésekre, belső üzleti tervekre, szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra kell támaszkodniuk. Az ösztönző hatás fennállásának megerősítésében segíthetnek a keresleti, költség- és pénzügyi előrejelzéseket tartalmazó dokumentumok, a beruházási bizottsághoz benyújtott, a különböző beruházási forgatókönyveket kidolgozó dokumentumok, valamint a pénzügyi piacok számára készült dokumentumok. |
| --- | --- |

(26)

Az EFTA-államoknak a vizsgált beruházási projekthez kapcsolódó kockázatértékelésekre (ideértve a telephely-specifikus kockázat értékelését), pénzügyi jelentésekre, belső üzleti tervekre, szakértői véleményekre és egyéb tanulmányokra kell támaszkodniuk. Az ösztönző hatás fennállásának megerősítésében segíthetnek a keresleti, költség- és pénzügyi előrejelzéseket tartalmazó dokumentumok, a beruházási bizottsághoz benyújtott, a különböző beruházási forgatókönyveket kidolgozó dokumentumok, valamint a pénzügyi piacok számára készült dokumentumok.

| (27) | Ebben az összefüggésben, különösen az 1. forgatókönyv esetén a jövedelmezőségi szintet értékelhetik az adott ágazatra jellemző módszertani gyakorlatok alkalmazásával, amelyeknek részét képezhetik a projekt nettó jelenértékének (NPV), a belső megtérülési rátának (IRR) és a befektetett tőke megtérülésének (ROCE) megállapítására szolgáló módszerek. |
| --- | --- |

(27)

Ebben az összefüggésben, különösen az 1. forgatókönyv esetén a jövedelmezőségi szintet értékelhetik az adott ágazatra jellemző módszertani gyakorlatok alkalmazásával, amelyeknek részét képezhetik a projekt nettó jelenértékének (NPV), a belső megtérülési rátának (IRR) és a befektetett tőke megtérülésének (ROCE) megállapítására szolgáló módszerek.

| (28) | Ha a támogatás eredményeképpen nem változik meg a kedvezményezett viselkedése, tehát nem eszközöl (további) beruházásokat a szóban forgó, támogatott régióban, akkor nem áll fenn a regionális célkitűzés elérését segítő ösztönző hatás. Amennyiben a támogatás nem ösztönzi a regionális célkitűzés elérését, a támogatás a vállalkozásnak nyújtott ingyen pénzforrásnak tekinthető. Ezért a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás részletes vizsgálata során a Hatóság nem hagyja jóvá a támogatást azokban az esetekben, ahol az adott régióban ugyanaz a beruházás a támogatás nélkül is megvalósult volna. |
| --- | --- |

(28)

Ha a támogatás eredményeképpen nem változik meg a kedvezményezett viselkedése, tehát nem eszközöl (további) beruházásokat a szóban forgó, támogatott régióban, akkor nem áll fenn a regionális célkitűzés elérését segítő ösztönző hatás. Amennyiben a támogatás nem ösztönzi a regionális célkitűzés elérését, a támogatás a vállalkozásnak nyújtott ingyen pénzforrásnak tekinthető. Ezért a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás részletes vizsgálata során a Hatóság nem hagyja jóvá a támogatást azokban az esetekben, ahol az adott régióban ugyanaz a beruházás a támogatás nélkül is megvalósult volna.

2.4.   A támogatás arányossága

| (29) | Ahhoz, hogy a regionális támogatás arányos legyen, a támogatás összegét és intenzitását a beruházás támogatott régióban való megvalósulásához szükséges minimumra kell korlátozni. |
| --- | --- |

(29)

Ahhoz, hogy a regionális támogatás arányos legyen, a támogatás összegét és intenzitását a beruházás támogatott régióban való megvalósulásához szükséges minimumra kell korlátozni.

| (30) | A regionális támogatásokról szóló iránymutatás általánosságban biztosítja, hogy a regionális támogatás összege arányban álljon a támogatott régiókat sújtó problémák súlyosságával, egyrészt azáltal, hogy regionális támogatási határértékeket alkalmaz, másrészt e regionális támogatási felső határoknak a nagyberuházási projektek esetében történő automatikus, progresszív csökkentésén keresztül (lásd az 1. és a 3. bekezdést). |
| --- | --- |

(30)

A regionális támogatásokról szóló iránymutatás általánosságban biztosítja, hogy a regionális támogatás összege arányban álljon a támogatott régiókat sújtó problémák súlyosságával, egyrészt azáltal, hogy regionális támogatási határértékeket alkalmaz, másrészt e regionális támogatási felső határoknak a nagyberuházási projektek esetében történő automatikus, progresszív csökkentésén keresztül (lásd az 1. és a 3. bekezdést).

| (31) | A részletes vizsgálatot igénylő regionális támogatási esetekben részletesebben kell ellenőrizni, hogy a regionális támogatásokról szóló iránymutatásban foglalt általános arányossági elv teljesül-e. |
| --- | --- |

(31)

A részletes vizsgálatot igénylő regionális támogatási esetekben részletesebben kell ellenőrizni, hogy a regionális támogatásokról szóló iránymutatásban foglalt általános arányossági elv teljesül-e.

| (32) | Az 1. forgatókönyv, a beruházási ösztönző esetén általában akkor tekintjük arányosnak a támogatást, ha a támogatás következtében a beruházás megtérülése összhangban áll a vállalkozás által más beruházási projekteknél kalkulált normál megtérülési rátával, a vállalkozás tőkeköltségeinek teljességével vagy az érintett ágazatban általában tapasztalt megtérüléssel. |
| --- | --- |

(32)

Az 1. forgatókönyv, a beruházási ösztönző esetén általában akkor tekintjük arányosnak a támogatást, ha a támogatás következtében a beruházás megtérülése összhangban áll a vállalkozás által más beruházási projekteknél kalkulált normál megtérülési rátával, a vállalkozás tőkeköltségeinek teljességével vagy az érintett ágazatban általában tapasztalt megtérüléssel.

| (33) | A 2. forgatókönyv, a helyszíni ösztönző esetén általában akkor tekintjük arányosnak a támogatást, ha az egyenlő a kedvezményezett vállalkozásnak a támogatott régióban történő befektetéshez kapcsolódó nettó költségei és az egyéb régió(k)ban történő befektetés nettó költségei közötti különbséggel. Minden ilyen költséget és hasznot számításba kell venni, ideértve például az igazgatási, a szállítási és a képzési támogatásban nem részesülő képzési költségeket, valamint a bérezési különbségeket. |
| --- | --- |

(33)

A 2. forgatókönyv, a helyszíni ösztönző esetén általában akkor tekintjük arányosnak a támogatást, ha az egyenlő a kedvezményezett vállalkozásnak a támogatott régióban történő befektetéshez kapcsolódó nettó költségei és az egyéb régió(k)ban történő befektetés nettó költségei közötti különbséggel. Minden ilyen költséget és hasznot számításba kell venni, ideértve például az igazgatási, a szállítási és a képzési támogatásban nem részesülő képzési költségeket, valamint a bérezési különbségeket.

| (34) | Végezetül, a regionális hiányosságokhoz kapcsolódó nettó költségek eredményeként a beruházás jövedelmezősége alacsonyabb. Ebből az okból kifolyólag az ösztönző hatás elemzésénél alkalmazott számítások felhasználhatók annak megállapításánál is, hogy a támogatás arányos-e. |
| --- | --- |

(34)

Végezetül, a regionális hiányosságokhoz kapcsolódó nettó költségek eredményeként a beruházás jövedelmezősége alacsonyabb. Ebből az okból kifolyólag az ösztönző hatás elemzésénél alkalmazott számítások felhasználhatók annak megállapításánál is, hogy a támogatás arányos-e.

| (35) | Az EFTA-államnak megfelelő (például a 26. bekezdésben említett) dokumentumokkal kell bizonyítania az arányosságot. |
| --- | --- |

(35)

Az EFTA-államnak megfelelő (például a 26. bekezdésben említett) dokumentumokkal kell bizonyítania az arányosságot.

| (36) | A támogatási intenzitás egy esetben sem haladhatja meg a regionális támogatásra vonatkozó, a regionális támogatásokról szóló iránymutatásban szereplő módon csökkentett felső határokat. |
| --- | --- |

(36)

A támogatási intenzitás egy esetben sem haladhatja meg a regionális támogatásra vonatkozó, a regionális támogatásokról szóló iránymutatásban szereplő módon csökkentett felső határokat.

3.   A támogatás negatív hatásai

| (37) | A szűkülő piacon fennálló piaci részesedések és esetleges felesleges kapacitás értékeléséhez a Hatóságnak meg kell határoznia az érintett termékpiacot és földrajzi piacot. Általában (14) tehát a részletes vizsgálat tárgyát képező regionális támogatási intézkedések esetében már meghatározták az érintett piacokat. |
| --- | --- |

(37)

A szűkülő piacon fennálló piaci részesedések és esetleges felesleges kapacitás értékeléséhez a Hatóságnak meg kell határoznia az érintett termékpiacot és földrajzi piacot. Általában (14) tehát a részletes vizsgálat tárgyát képező regionális támogatási intézkedések esetében már meghatározták az érintett piacokat.

| (38) | A támogatás esetleges negatív hatásaira utaló két fő mutatót tartalmazza a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. pontja: a magas piaci részesedés és a szűkülő piacon mutatkozó esetleges felesleges kapacitás. Ezek a versenyt akadályozó tényezőkkel kapcsolatos két elmélethez kapcsolódnak: a piaci befolyás megteremtése, valamint a nem hatékony piaci struktúrák létrehozása vagy fenntartása. E két mutatót már a hivatalos eljárás megindítása előtt előzetesen értékelni fogják. A végső mérlegeléshez szükséges valamennyi elem összegyűjtéséhez a részletes vizsgálat során finomítani kell e két mutató értékelését. A támogatásból következő lehetséges negatív hatások harmadik, részletes vizsgálat alá veendő mutatója a támogatás kereskedelemre gyakorolt hatása. Bár e három mutatót tekintjük a nagyberuházási projekthez nyújtott regionális támogatásból következő fő negatív hatásoknak, a Hatóság nem zárja ki, hogy egyes esetekben más mutatók is relevánsak lehetnek. |
| --- | --- |

(38)

A támogatás esetleges negatív hatásaira utaló két fő mutatót tartalmazza a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. pontja: a magas piaci részesedés és a szűkülő piacon mutatkozó esetleges felesleges kapacitás. Ezek a versenyt akadályozó tényezőkkel kapcsolatos két elmélethez kapcsolódnak: a piaci befolyás megteremtése, valamint a nem hatékony piaci struktúrák létrehozása vagy fenntartása. E két mutatót már a hivatalos eljárás megindítása előtt előzetesen értékelni fogják. A végső mérlegeléshez szükséges valamennyi elem összegyűjtéséhez a részletes vizsgálat során finomítani kell e két mutató értékelését. A támogatásból következő lehetséges negatív hatások harmadik, részletes vizsgálat alá veendő mutatója a támogatás kereskedelemre gyakorolt hatása. Bár e három mutatót tekintjük a nagyberuházási projekthez nyújtott regionális támogatásból következő fő negatív hatásoknak, a Hatóság nem zárja ki, hogy egyes esetekben más mutatók is relevánsak lehetnek.

| (39) | A Hatóság különös hangsúlyt helyez majd a piaci befolyás és a felesleges kapacitás fogalmához kapcsolódó negatív hatásokra azokban az esetekben, ahol a támogatás a beruházási döntés megváltoztatására ösztönöz, azaz ha a támogatás nélkül a beruházás nem valósulna meg (ösztönző hatás, 1. forgatókönyv). |
| --- | --- |

(39)

A Hatóság különös hangsúlyt helyez majd a piaci befolyás és a felesleges kapacitás fogalmához kapcsolódó negatív hatásokra azokban az esetekben, ahol a támogatás a beruházási döntés megváltoztatására ösztönöz, azaz ha a támogatás nélkül a beruházás nem valósulna meg (ösztönző hatás, 1. forgatókönyv).

| (40) | Ha azonban a tényeket összevető elemzés arra enged következtetni, hogy a beruházás a támogatás nélkül is mindenképpen megvalósulna, még ha esetleg más helyszínen is (2. forgatókönyv), és a támogatás arányos, akkor az olyan torzulásra utaló jelek, mint a magas piaci részesedés és a szűkülő piacon mutatkozó kapacitásnövekedés elvileg a támogatás nélkül is ugyanazok lennének. |
| --- | --- |

(40)

Ha azonban a tényeket összevető elemzés arra enged következtetni, hogy a beruházás a támogatás nélkül is mindenképpen megvalósulna, még ha esetleg más helyszínen is (2. forgatókönyv), és a támogatás arányos, akkor az olyan torzulásra utaló jelek, mint a magas piaci részesedés és a szűkülő piacon mutatkozó kapacitásnövekedés elvileg a támogatás nélkül is ugyanazok lennének.

3.1.   A magánbefektetések kiszorítása

3.1.1.   Piaci befolyás

| (41) | Kevés szereplős piac esetében (ami a nagyberuházási projekteknél tipikusan jellemző) az optimális beruházási szint meghatározásakor minden cég figyelembe veszi versenytársai befektetéseit. Ha a támogatás az egyik vállalatot többletberuházásra ösztönzi, versenytársai esetleg a területen való saját beruházás csökkentésével reagálhatnak. Ilyen esetben a támogatás a magánberuházás kiszorítását eredményezi. Ha ebből következően ezek a versenytársak meggyengülnek, vagy el kell hagyniuk a piacot, akkor a támogatás torzítja a versenyt. A 38. bekezdésben írtak szerint a regionális támogatásokról szóló iránymutatás e tekintetben különbséget tesz azon esetek között, amikor a támogatás kedvezményezettje piaci befolyással rendelkezik, illetve amikor a támogatás szűkülő piacon vezet jelentős kapacitásbővüléshez. |
| --- | --- |

(41)

Kevés szereplős piac esetében (ami a nagyberuházási projekteknél tipikusan jellemző) az optimális beruházási szint meghatározásakor minden cég figyelembe veszi versenytársai befektetéseit. Ha a támogatás az egyik vállalatot többletberuházásra ösztönzi, versenytársai esetleg a területen való saját beruházás csökkentésével reagálhatnak. Ilyen esetben a támogatás a magánberuházás kiszorítását eredményezi. Ha ebből következően ezek a versenytársak meggyengülnek, vagy el kell hagyniuk a piacot, akkor a támogatás torzítja a versenyt. A 38. bekezdésben írtak szerint a regionális támogatásokról szóló iránymutatás e tekintetben különbséget tesz azon esetek között, amikor a támogatás kedvezményezettje piaci befolyással rendelkezik, illetve amikor a támogatás szűkülő piacon vezet jelentős kapacitásbővüléshez.

| (42) | Általánosságban nagyobb valószínűséggel torzul a verseny akkor, ha koncentrált piacon tevékenykedő kedvezményezettnek nyújtanak támogatást, mivel mindegyik cég döntése közvetlenebbül érinti versenytársait. Ez különösen akkor van így, ha erőfölényben levő piaci szereplő kapja a támogatást. Ha tehát a támogatásnak köszönhetően a kedvezményezett fenntartja vagy növeli piaci befolyását (15), akkor a nagyberuházási projekthez nyújtott regionális támogatás következtében csökkenhet a versenytársak beruházásainak száma, ezáltal pedig torzulhat a verseny. Ez hátrányosan érintené a fogyasztókat. Ezért a Hatóság korlátozni kívánja a piaci befolyással rendelkező vállalkozásoknak nyújtott állami támogatást. |
| --- | --- |

(42)

Általánosságban nagyobb valószínűséggel torzul a verseny akkor, ha koncentrált piacon tevékenykedő kedvezményezettnek nyújtanak támogatást, mivel mindegyik cég döntése közvetlenebbül érinti versenytársait. Ez különösen akkor van így, ha erőfölényben levő piaci szereplő kapja a támogatást. Ha tehát a támogatásnak köszönhetően a kedvezményezett fenntartja vagy növeli piaci befolyását (15), akkor a nagyberuházási projekthez nyújtott regionális támogatás következtében csökkenhet a versenytársak beruházásainak száma, ezáltal pedig torzulhat a verseny. Ez hátrányosan érintené a fogyasztókat. Ezért a Hatóság korlátozni kívánja a piaci befolyással rendelkező vállalkozásoknak nyújtott állami támogatást.

| (43) | A bejelentési küszöbértéket (a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 53. bekezdése) elérő valamennyi regionális támogatási ügyben a Hatóságnak értékelnie kell (a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. bekezdésének a) alpontja) a támogatás kedvezményezettjének (vagy a csoportnak, amelyhez tartozik) az érintett termékpiac(ok)on és földrajzi piac(ok)on való, a szóban forgó termék vagy termékek értékesítéséből származó piaci részesedését. A piaci részesedés azonban csak előzetesen utalás lehet a lehetséges problémákra. Ezért a részletes vizsgálat során a Hatóság szükség esetén más tényezőket is figyelembe fog venni, például a piaci koncentrációt vizsgálva a piaci struktúrát (16), a belépés útjában álló esetleges akadályokat (17), a vásárlóerőt (18) és a piacról való kivonulás korlátait. |
| --- | --- |

(43)

A bejelentési küszöbértéket (a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 53. bekezdése) elérő valamennyi regionális támogatási ügyben a Hatóságnak értékelnie kell (a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. bekezdésének a) alpontja) a támogatás kedvezményezettjének (vagy a csoportnak, amelyhez tartozik) az érintett termékpiac(ok)on és földrajzi piac(ok)on való, a szóban forgó termék vagy termékek értékesítéséből származó piaci részesedését. A piaci részesedés azonban csak előzetesen utalás lehet a lehetséges problémákra. Ezért a részletes vizsgálat során a Hatóság szükség esetén más tényezőket is figyelembe fog venni, például a piaci koncentrációt vizsgálva a piaci struktúrát (16), a belépés útjában álló esetleges akadályokat (17), a vásárlóerőt (18) és a piacról való kivonulás korlátait.

| (44) | A Hatóság figyelembe veszi a beruházás előtti és utáni (általában a beruházás kezdete előtti év és a teljes termelési kapacitás elérése utáni év) piaci részesedést és egyéb tényezőket. A negatív hatások részletes elemzésekor a Hatóság figyelembe veszi, hogy a legtöbb nagyberuházási projekt megvalósítása hosszú időt vesz igénybe, bár néhány projektet viszonylag rövid idő – egy-két év – alatt befejeznek. Ezért a legtöbb esetben a piacok alakulásának hosszú távú elemzésére van szükség. A Hatóság azonban figyelemmel lesz arra a tényre, hogy – különösen ingadozó vagy gyors technológiai változásoknak kitett piacok esetén – a hosszú távú elemzés erősebben spekulatív jellegű. Ezért minél hosszabb távú és minél spekulatívabb az elemzés, annál kisebb jelentőséget tulajdonítanak a piaci befolyás általi negatív hatásnak és a kizáró magatartás megvalósulásának. |
| --- | --- |

(44)

A Hatóság figyelembe veszi a beruházás előtti és utáni (általában a beruházás kezdete előtti év és a teljes termelési kapacitás elérése utáni év) piaci részesedést és egyéb tényezőket. A negatív hatások részletes elemzésekor a Hatóság figyelembe veszi, hogy a legtöbb nagyberuházási projekt megvalósítása hosszú időt vesz igénybe, bár néhány projektet viszonylag rövid idő – egy-két év – alatt befejeznek. Ezért a legtöbb esetben a piacok alakulásának hosszú távú elemzésére van szükség. A Hatóság azonban figyelemmel lesz arra a tényre, hogy – különösen ingadozó vagy gyors technológiai változásoknak kitett piacok esetén – a hosszú távú elemzés erősebben spekulatív jellegű. Ezért minél hosszabb távú és minél spekulatívabb az elemzés, annál kisebb jelentőséget tulajdonítanak a piaci befolyás általi negatív hatásnak és a kizáró magatartás megvalósulásának.

3.1.2.   Nem hatékony piaci struktúrák létrehozása vagy fenntartása

| (45) | A hatékony verseny jele, ha a nem hatékony cégek a piacról való kivonulásra kényszerülnek. Hosszú távon ez a folyamat a technológiai fejlődést és a gazdaság szűkös erőforrásainak hatékony felhasználását erősíti. A szűkülő piacon az állami támogatás kiváltotta jelentős kapacitásbővülés azonban szükségtelenül torzíthatja a versenyt, mivel a felesleges kapacitás eredményeként csökkenhet a haszonkulcs és a versenytársak kapacitása, amelyek akár el is hagyhatják a piacot. Így olyan helyzet alakulhat ki, amelyben az egyébként a piacon maradni képes versenytársak az állami támogatás következtében kiszorulnak a piacról. Ez megakadályozhatja azt is, hogy alacsony költségű cégek lépjenek be a piacra, és gyengítheti a versenytársakat innovációra ösztönző tényezők hatását. Így nem hatékony piaci struktúra alakul ki, ami hosszú távon káros a fogyasztókra nézve. |
| --- | --- |

(45)

A hatékony verseny jele, ha a nem hatékony cégek a piacról való kivonulásra kényszerülnek. Hosszú távon ez a folyamat a technológiai fejlődést és a gazdaság szűkös erőforrásainak hatékony felhasználását erősíti. A szűkülő piacon az állami támogatás kiváltotta jelentős kapacitásbővülés azonban szükségtelenül torzíthatja a versenyt, mivel a felesleges kapacitás eredményeként csökkenhet a haszonkulcs és a versenytársak kapacitása, amelyek akár el is hagyhatják a piacot. Így olyan helyzet alakulhat ki, amelyben az egyébként a piacon maradni képes versenytársak az állami támogatás következtében kiszorulnak a piacról. Ez megakadályozhatja azt is, hogy alacsony költségű cégek lépjenek be a piacra, és gyengítheti a versenytársakat innovációra ösztönző tényezők hatását. Így nem hatékony piaci struktúra alakul ki, ami hosszú távon káros a fogyasztókra nézve.

| (46) | Annak értékelése során, hogy a támogatás eredményeképpen a fent említett módon létrejöhetnek vagy fennmaradhatnak-e nem hatékony piaci struktúrák, a Hatóság figyelembe fogja venni a projekt során létrehozott további termelő kapacitást, valamint azt, hogy a piac szűkül-e (19). A regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján csak akkor tekintjük problémásnak a kiegészítő kapacitást, ha szűkülő piacon jön létre, és ha meghaladja az érintett piac öt százalékát. |
| --- | --- |

(46)

Annak értékelése során, hogy a támogatás eredményeképpen a fent említett módon létrejöhetnek vagy fennmaradhatnak-e nem hatékony piaci struktúrák, a Hatóság figyelembe fogja venni a projekt során létrehozott további termelő kapacitást, valamint azt, hogy a piac szűkül-e (19). A regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján csak akkor tekintjük problémásnak a kiegészítő kapacitást, ha szűkülő piacon jön létre, és ha meghaladja az érintett piac öt százalékát.

| (47) | Mivel az abszolút szűkülő piacon létrehozott kapacitás erősebben torzítja a piacot, mint a relatív hanyatló piacon létrehozott kapacitás, a Hatóság különbséget tesz majd a hosszú távon strukturálisan hanyatló (azaz negatív növekedési arányt mutató) piacon, illetve a relatív mértében hanyatló (azaz pozitív a növekedési arány, de nem haladja meg a viszonyításképpen alkalmazott növekedési értéket – lásd a 48. bekezdést) piacon zajló ügyek között. Amennyiben a projekt által létrehozott kapacitás strukturálisan abszolút mértékben hanyatló piacon keletkezik, akkor a Hatóság a mérlegelés során ezt kedvezőtlen elemként veszi számításba, amelyet a kedvező elemek valószínűleg nem ellensúlyoznak. Ilyen esetben erősebben kétséges a hosszú távú haszon is az érintett régió számára. |
| --- | --- |

(47)

Mivel az abszolút szűkülő piacon létrehozott kapacitás erősebben torzítja a piacot, mint a relatív hanyatló piacon létrehozott kapacitás, a Hatóság különbséget tesz majd a hosszú távon strukturálisan hanyatló (azaz negatív növekedési arányt mutató) piacon, illetve a relatív mértében hanyatló (azaz pozitív a növekedési arány, de nem haladja meg a viszonyításképpen alkalmazott növekedési értéket – lásd a 48. bekezdést) piacon zajló ügyek között. Amennyiben a projekt által létrehozott kapacitás strukturálisan abszolút mértékben hanyatló piacon keletkezik, akkor a Hatóság a mérlegelés során ezt kedvezőtlen elemként veszi számításba, amelyet a kedvező elemek valószínűleg nem ellensúlyoznak. Ilyen esetben erősebben kétséges a hosszú távú haszon is az érintett régió számára.

| (48) | A piaci alulteljesítés mértékét általában a projektkezdést megelőző öt év EGT GDP-jéhez (viszonyítási érték) hasonlítva vizsgálják. A múltbeli teljesítményre vonatkozó adatok azonnal rendelkezésre állnak és kevésbé spekulatívak, mint a jövőbeli előrejelzések. A részletes vizsgálat során azonban a Hatóság a jövőben várható tendenciákat is figyelembe veheti, mivel a kapacitásnövekedés a beruházást követő években fejti ki hatását. A lehetséges mutatók közé tartozik az érintett piacon várható jövőbeli növekedés és az ebből következően várható kapacitáskihasználási arány, valamint a kapacitásnövekedésnek az árakon és a haszonkulcson keresztül a versenytársakra gyakorolt valószínű hatása. |
| --- | --- |

(48)

A piaci alulteljesítés mértékét általában a projektkezdést megelőző öt év EGT GDP-jéhez (viszonyítási érték) hasonlítva vizsgálják. A múltbeli teljesítményre vonatkozó adatok azonnal rendelkezésre állnak és kevésbé spekulatívak, mint a jövőbeli előrejelzések. A részletes vizsgálat során azonban a Hatóság a jövőben várható tendenciákat is figyelembe veheti, mivel a kapacitásnövekedés a beruházást követő években fejti ki hatását. A lehetséges mutatók közé tartozik az érintett piacon várható jövőbeli növekedés és az ebből következően várható kapacitáskihasználási arány, valamint a kapacitásnövekedésnek az árakon és a haszonkulcson keresztül a versenytársakra gyakorolt valószínű hatása.

| (49) | A tapasztalat azt is mutatja, hogy néhány esetben az érintett termék növekedésének EGT-n belüli vizsgálata nem a megfelelő viszonyítási alap a támogatás hatásainak értékeléséhez, különösen akkor, ha a piac világméretű, és a termékeket az EGT-n belül csak korlátozott mértékben termelik vagy fogyasztják. Ilyen esetben a Hatóság szélesebb körben vizsgálja a támogatás piaci struktúrákra gyakorolt hatását, különös tekintettel arra, hogy az kiszoríthatja-e az EGT-beli termelőket. |
| --- | --- |

(49)

A tapasztalat azt is mutatja, hogy néhány esetben az érintett termék növekedésének EGT-n belüli vizsgálata nem a megfelelő viszonyítási alap a támogatás hatásainak értékeléséhez, különösen akkor, ha a piac világméretű, és a termékeket az EGT-n belül csak korlátozott mértékben termelik vagy fogyasztják. Ilyen esetben a Hatóság szélesebb körben vizsgálja a támogatás piaci struktúrákra gyakorolt hatását, különös tekintettel arra, hogy az kiszoríthatja-e az EGT-beli termelőket.

3.2.   A kereskedelemre gyakorolt negatív hatások

| (50) | A regionális támogatásokról szóló iránymutatás 2. pontjában említett módon a regionális támogatást a földrajzi vonatkozás különbözteti meg a horizontális támogatások egyéb formáitól. A regionális támogatás különleges jellemzője, hogy a beruházóknak a beruházási projekt helyszínével kapcsolatos döntését kívánja befolyásolni. Ha a regionális támogatás ellensúlyozza a regionális hiányosságokból adódó többletköltségeket, és további beruházásokra ösztönöz a támogatott területeken, akkor a régió fejlődésén túl a kohéziót is elősegíti, így az egész EGT számára előnyökkel jár (20). A regionális támogatásokról szóló iránymutatás és a regionális támogatásra jogosult területeket meghatározó regionális támogatási térképek bizonyos mértékig felismerik és korlátozzák a regionális támogatás helyspecifikus lehetséges negatív hatásait, figyelembe véve a kiegyenlítő és kohéziós politika célkitűzéseit, valamint a megengedhető támogatási intenzitást. E területeken kívül nem nyújtható támogatás beruházásvonzási célzattal. Az ezen útmutatás tárgyát képező nagyberuházási projektek értékelésekor a Hatóságnak minden információra szüksége van annak megítéléséhez, hogy az állami támogatás jelentős munkahelyvesztéshez vezet-e az EGT-n belüli meglevő helyszíneken. |
| --- | --- |

(50)

A regionális támogatásokról szóló iránymutatás 2. pontjában említett módon a regionális támogatást a földrajzi vonatkozás különbözteti meg a horizontális támogatások egyéb formáitól. A regionális támogatás különleges jellemzője, hogy a beruházóknak a beruházási projekt helyszínével kapcsolatos döntését kívánja befolyásolni. Ha a regionális támogatás ellensúlyozza a regionális hiányosságokból adódó többletköltségeket, és további beruházásokra ösztönöz a támogatott területeken, akkor a régió fejlődésén túl a kohéziót is elősegíti, így az egész EGT számára előnyökkel jár (20). A regionális támogatásokról szóló iránymutatás és a regionális támogatásra jogosult területeket meghatározó regionális támogatási térképek bizonyos mértékig felismerik és korlátozzák a regionális támogatás helyspecifikus lehetséges negatív hatásait, figyelembe véve a kiegyenlítő és kohéziós politika célkitűzéseit, valamint a megengedhető támogatási intenzitást. E területeken kívül nem nyújtható támogatás beruházásvonzási célzattal. Az ezen útmutatás tárgyát képező nagyberuházási projektek értékelésekor a Hatóságnak minden információra szüksége van annak megítéléséhez, hogy az állami támogatás jelentős munkahelyvesztéshez vezet-e az EGT-n belüli meglevő helyszíneken.

| (51) | Konkrétabban, ha állami támogatás eredményeként a termelési kapacitást növelő beruházásra kerül sor egy piacon, akkor fennáll a veszélye, hogy ez kedvezőtlen hatást gyakorol az EGT más régióiban fennálló termelésre vagy befektetésekre. Különösen valószínű ez abban az esetben, ha a kapacitás növekedése meghaladja a piaci növekedést, ami általában jellemző a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. pontjában szereplő második kritériumnak eleget tevő nagyberuházási projektek esetében. A kereskedelemre gyakorolt negatív, a támogatás által érintett régiókban mutatkozó gazdasági tevékenység-vesztéshez kapcsolódó hatások az érintett piacokon található munkahelyek elvesztésében, az alvállalkozókat érő hátrányként (21) és a pozitív externáliák csökkenésében mutatkoznak meg (például klaszterképző hatás, tudás gyűrűzés, oktatás és képzés stb.). |
| --- | --- |

(51)

Konkrétabban, ha állami támogatás eredményeként a termelési kapacitást növelő beruházásra kerül sor egy piacon, akkor fennáll a veszélye, hogy ez kedvezőtlen hatást gyakorol az EGT más régióiban fennálló termelésre vagy befektetésekre. Különösen valószínű ez abban az esetben, ha a kapacitás növekedése meghaladja a piaci növekedést, ami általában jellemző a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. pontjában szereplő második kritériumnak eleget tevő nagyberuházási projektek esetében. A kereskedelemre gyakorolt negatív, a támogatás által érintett régiókban mutatkozó gazdasági tevékenység-vesztéshez kapcsolódó hatások az érintett piacokon található munkahelyek elvesztésében, az alvállalkozókat érő hátrányként (21) és a pozitív externáliák csökkenésében mutatkoznak meg (például klaszterképző hatás, tudás gyűrűzés, oktatás és képzés stb.).

4.   A támogatás hatásainak mérlegelése

| (52) | Miután megállapította, hogy a támogatás ösztönzőként való alkalmazása szükséges a beruházás érintett régióban történő megvalósulásához, a Hatóság mérlegelni fogja a nagyberuházási projekthez nyújtott regionális beruházási támogatás pozitív és negatív hatásait. Gondosan mérlegeli a támogatásnak az EGT-n belüli kohézióra gyakorolt átfogó hatását. A Hatóság nem gépiesen használja az e fejezetben meghatározott feltételeket, hanem összesített értékelést készít viszonylagos fontosságukról. E mérlegelés során önmagában egyetlen elem sem meghatározó, és azok egyetlen csoportja sem tekinthető magában elegendőnek az összeegyeztethetőség biztosításához. |
| --- | --- |

(52)

Miután megállapította, hogy a támogatás ösztönzőként való alkalmazása szükséges a beruházás érintett régióban történő megvalósulásához, a Hatóság mérlegelni fogja a nagyberuházási projekthez nyújtott regionális beruházási támogatás pozitív és negatív hatásait. Gondosan mérlegeli a támogatásnak az EGT-n belüli kohézióra gyakorolt átfogó hatását. A Hatóság nem gépiesen használja az e fejezetben meghatározott feltételeket, hanem összesített értékelést készít viszonylagos fontosságukról. E mérlegelés során önmagában egyetlen elem sem meghatározó, és azok egyetlen csoportja sem tekinthető magában elegendőnek az összeegyeztethetőség biztosításához.

| (53) | A Hatóság különösen úgy véli, hogy az EGT-n belüli kohézió szempontjából előnyösebb egy beruházást egy (a magasabb regionális támogatási korlát által meghatározott) szegényebb régióba vonzani, mint ha ugyanaz a beruházás egy kedvezőbb helyzetű régióban helyezkedik el. Ezért a 2. forgatókönyv esetében, ahol az alternatív helyszínnel kapcsolatban kell bizonyítékot nyújtani, az átfogó mérlegelés során a Hatóság negatív elemként ítéli meg azt, ha a támogatás nélkül a beruházás egy szegényebb régióba (több regionális hiányosság – magasabb maximális regionális támogatási intenzitás) vagy a célrégióhoz hasonló regionális hiányosságokkal rendelkezőnek ítélt régióba (azonos maximális regionális támogatási intenzitás) települt volna. Ezt a negatív elemet valószínűleg nem ellensúlyozzák a kedvező elemek, mivel ellentmond a regionális támogatás lényegének. Másrészt viszont a mérlegelési teszt alapján általában úgy tekintik, hogy a csupán a fejlettebb alternatív beruházási helyszínhez kapcsolódó nettó költségkülönbséget kompenzáló – azaz a célkitűzésre, a megfelelőségre és az ösztönző hatásra vonatkozó „pozitív hatások” követelménye mellett az arányossági tesztet is teljesítő – regionális támogatás pozitív hatásai meghaladják az új beruházás alternatív helyszínén fellépő negatív hatásokat. |
| --- | --- |

(53)

A Hatóság különösen úgy véli, hogy az EGT-n belüli kohézió szempontjából előnyösebb egy beruházást egy (a magasabb regionális támogatási korlát által meghatározott) szegényebb régióba vonzani, mint ha ugyanaz a beruházás egy kedvezőbb helyzetű régióban helyezkedik el. Ezért a 2. forgatókönyv esetében, ahol az alternatív helyszínnel kapcsolatban kell bizonyítékot nyújtani, az átfogó mérlegelés során a Hatóság negatív elemként ítéli meg azt, ha a támogatás nélkül a beruházás egy szegényebb régióba (több regionális hiányosság – magasabb maximális regionális támogatási intenzitás) vagy a célrégióhoz hasonló regionális hiányosságokkal rendelkezőnek ítélt régióba (azonos maximális regionális támogatási intenzitás) települt volna. Ezt a negatív elemet valószínűleg nem ellensúlyozzák a kedvező elemek, mivel ellentmond a regionális támogatás lényegének. Másrészt viszont a mérlegelési teszt alapján általában úgy tekintik, hogy a csupán a fejlettebb alternatív beruházási helyszínhez kapcsolódó nettó költségkülönbséget kompenzáló – azaz a célkitűzésre, a megfelelőségre és az ösztönző hatásra vonatkozó „pozitív hatások” követelménye mellett az arányossági tesztet is teljesítő – regionális támogatás pozitív hatásai meghaladják az új beruházás alternatív helyszínén fellépő negatív hatásokat.

| (54) | Ha azonban meggyőző bizonyítékok támasztják alá, hogy az állami támogatás eredményeként az EGT-megállapodás területi hatálya alá tartozó más helyszíneken jelentős munkahelyvesztés következne be, amely egyéb esetben középtávon valószínűleg nem történne meg, akkor a mérlegelés során figyelembe kell venni a meglévő helyszínre gyakorolt társadalmi és gazdasági hatásokat. |
| --- | --- |

(54)

Ha azonban meggyőző bizonyítékok támasztják alá, hogy az állami támogatás eredményeként az EGT-megállapodás területi hatálya alá tartozó más helyszíneken jelentős munkahelyvesztés következne be, amely egyéb esetben középtávon valószínűleg nem történne meg, akkor a mérlegelés során figyelembe kell venni a meglévő helyszínre gyakorolt társadalmi és gazdasági hatásokat.

| (55) | A Hatóság a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 6. cikkében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárás lefolytatását követően az e jegyzőkönyv 7. cikke szerinti határozattal zárhatja le az eljárást. |
| --- | --- |

(55)

A Hatóság a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 6. cikkében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárás lefolytatását követően az e jegyzőkönyv 7. cikke szerinti határozattal zárhatja le az eljárást.

| (56) | A Hatóság jóváhagyhatja, feltételekhez kötheti vagy megtilthatja a támogatást (22). Ha a Hatóság a jegyzőkönyv 7. cikkének (4) bekezdése szerint feltételt megállapító határozatot fogad el, olyan feltételeket szabhat, amelyek korlátozzák a verseny potenciális torzulásának mértékét és biztosítják az arányosságot. A Hatóság így különösen csökkentheti a bejelentett támogatási összeget vagy támogatási intenzitást az arányosnak, és így a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekintett szintre. |
| --- | --- |

(56)

A Hatóság jóváhagyhatja, feltételekhez kötheti vagy megtilthatja a támogatást (22). Ha a Hatóság a jegyzőkönyv 7. cikkének (4) bekezdése szerint feltételt megállapító határozatot fogad el, olyan feltételeket szabhat, amelyek korlátozzák a verseny potenciális torzulásának mértékét és biztosítják az arányosságot. A Hatóság így különösen csökkentheti a bejelentett támogatási összeget vagy támogatási intenzitást az arányosnak, és így a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekintett szintre.

---

(1)  Ez a fejezet a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatások részletes vizsgálatának kritériumairól szóló bizottsági közleménynek felel meg, HL C 223., 2009.9.16., 3. o.

(2)  A 2007 és 2013 közötti nemzeti regionális támogatásokról szóló fejezet megfelel a 2007 és 2013 közötti nemzeti regionális támogatásokról szóló bizottsági közleménynek, HL C 54., 2006.3.4., 13. o.

(3)  http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

(4)  Ahogyan azt a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 49. pontja és 46. és 47. lábjegyzete meghatározza.

(5)  Lásd a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 4.3. szakaszát.

(6)  Lásd a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 56. pontját.

(7)  Lásd a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 53. pontját.

(8)  Vö. A nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás európai bizottsági multiszektorális keretrendszerének (HL C 70., 2002.3.19., 8. o., módosította: HL C 263., 2003.11.1., 3. o.) megfelelő, a nagyberuházási projektekhez nyújtott regionális támogatás hatósági multiszektorális keretrendszer 26A. fejezete 3. pontjának (4) bekezdésével.

(9)  Lásd a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. pontját.

(10)  Vö. az állami támogatási cselekvési terv 11. és 20. bekezdésével (COM(2005) 107 végleges).

(11)  Lásd a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 30. pontját.

(12)  Lásd a regionális támogatásokról szóló iránymutatás 57. pontját.

(13)  Az ilyen beruházások más, további támogatás nélkül is talpon maradó beruházások indításához szükséges feltételeket teremthetnek.

(14)  Amennyiben az érintett piac megfelelő meghatározását illetően továbbra is kétségek állnak fenn, a Hatóság ezeket belefoglalja a 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatába.

(15)  Piaci befolyás alatt a piaci árak, a termelés, a termékek és szolgáltatások választékának és minőségének, illetve a piaci verseny egyéb paramétereinek jelentős ideig tartó befolyásolásának képességét kell érteni.

(16)  E célból a Hatóság a Herfindahl-Hirschman indexet (HHI) alkalmazhatja, amely a piaci struktúra alapvető elemzésének mutatója. Kevés piaci szereplővel működő piacon, ahol ezek közül több is viszonylag magas részesedéssel rendelkezik, a kedvezményezett magas piaci részesedése kevésbé jelent versenypiaci aggályt.

(17)  A belépési korlátok közé tartoznak a jogi korlátok (különösen a szellemi tulajdonjog), a méretgazdaságosság és a hatókör, valamint a hálózatokhoz és az infrastruktúrához való hozzáférést akadályozó tényezők. Ha a támogatás olyan piacra irányul, ahol a kedvezményezett már letelepedett, akkor a belépési korlátok fokozhatják a kedvezményezett potenciális piaci befolyását, azaz súlyosbíthatják a piaci befolyás lehetséges negatív hatásait.

(18)  Ha a piacon az erős vevők jelenléte jellemző, kevésbé valószínű, hogy a támogatás kedvezményezettje növelheti az árakat az erős vevőkkel szemben.

(19)  Ebben az összefüggésben a piac akkor „szűkülő”, ha az éves átlag növekedési arány a referenciaidőszakban nem haladja meg az EGT GDP-jének növekedési arányát.

(20)  Így a támogatott területen való további tevékenységek, illetve a megnövekedett életszínvonal fokozhatja az EGT más részeiből származó termékek és szolgáltatások iránti keresletet.

(21)  Különösen, ha a régió helyi piacain tevékenykednek.

(22)  Amennyiben a támogatást létező regionális támogatási program alapján nyújtják. Meg kell azonban jegyezni, hogy az EGT-államnak továbbra is megvan az a lehetősége, hogy addig a szintig nyújtson ilyen támogatást, amely megfelel a vonatkozó szabályok alapján a 100 millió EUR támogatható kiadással rendelkező beruházáshoz maximálisan nyújtható összegnek.

---

Helyesbítések

| 2.8.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/23

---

Helyesbítés az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 277., 2005. október 21.
  )

Az 1. oldalon, a (2) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(2) | A Szerződésnek megfelelően a közös agrárpolitika és az alkalmazásához szükséges különleges módszerek kidolgozása során figyelembe kell venni a mezőgazdasági tevékenységnek a mezőgazdaság társadalmi szerkezetéből és a különböző vidéki területek közötti szerkezeti és természeti egyenlőtlenségekből adódó sajátos természetét.” |
| --- | --- |

„(2)

A Szerződésnek megfelelően a közös agrárpolitika és az alkalmazásához szükséges különleges módszerek kidolgozása során figyelembe kell venni a mezőgazdasági tevékenységnek a mezőgazdaság társadalmi szerkezetéből és a különböző vidéki területek közötti szerkezeti és természeti egyenlőtlenségekből adódó sajátos természetét.”

helyesen:

| „(2) | A Szerződésnek megfelelően a közös agrárpolitika és az alkalmazásához szükséges különleges módszerek kidolgozása során figyelembe kell venni a mezőgazdasági tevékenységnek a mezőgazdaság társadalmi szerkezetéből és a különböző mezőgazdasági régiók közötti szerkezeti és természeti egyenlőtlenségekből adódó sajátos természetét.” |
| --- | --- |

„(2)

A Szerződésnek megfelelően a közös agrárpolitika és az alkalmazásához szükséges különleges módszerek kidolgozása során figyelembe kell venni a mezőgazdasági tevékenységnek a mezőgazdaság társadalmi szerkezetéből és a különböző mezőgazdasági régiók közötti szerkezeti és természeti egyenlőtlenségekből adódó sajátos természetét.”

A 17. oldalon, a 28. cikk (1) bekezdésének c) pontjában:

a következő szövegrész:

„... csak azok részesülhetnek támogatásban, amelyeket a (2) bekezdésben említett mikrovállalkozások hajtanak végre az újonnan bevezetett közösségi előírásoknak való megfelelés céljából.”

helyesen:

„... csak azok részesülhetnek támogatásban, amelyeket a (3) bekezdésben említett mikrovállalkozások hajtanak végre az újonnan bevezetett közösségi előírásoknak való megfelelés céljából.”

---

| 2.8.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/24

---

Helyesbítés a rafahi határellenőrzést segítő európai uniós misszió (EU BAM Rafah) vezetőjének kinevezéséről szóló, 2012. július 3-i EU BAM Rafah/1/2012 politikai és biztonsági bizottsági határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 186., 2012. július 14.
  )

A címlapon a tartalomban és a 30. oldalon a határozat száma:

a következő szövegrész:

„(2012/382/EU)”

helyesen:

„(2012/382/KKBP)”

---

| 2.8.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 206/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.8.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 206/24

---

Helyesbítés az 1702/2003/EK rendelet módosításáról, a tagállamok által kiadható, korlátozott időtartamú jóváhagyások időtartamának tekintetében című, 2006. május 8-i 706/2006/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 122., 2006. május 9.
  )

A címlapon és a 16. oldalon, a címben:

a következő szövegrész:

helyesen:

---